C 334/58
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 9 1
(26)
remiantis 2020 m. duomenimis, Airija neimportuoja žalios naftos ar dujų iš Rusijos.
Airijos priklausomybė nuo Rusijos anglių (22 % anglių importo) yra mažesnė už Sąjungos vidurkį, o kietojo iškastinio kuro dalis energijos rūšių derinyje (7,6 %) taip pat yra mažesnė už Sąjungos vidurkį.
Nors Airijos priklausomybė nuo Rusijos naftos ir dujų, palyginti su Sąjungos vidurkiu, yra mažesnė, dėl dabartinės geopolitinės padėties ir aukštų energijos kainų Airijai būtina dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiektos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytos atsinaujinančiųjų išteklių energijos siektinos reikšmės.
Airijos klimato srities veiksmų plane numatytas plataus užmojo siekis iki 2030 m. pertvarkyti šalies energetikos sistemą.
Tokia pertvarka sudarytų sąlygas Airijai 2018–2030 m. bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 51 %.
Būtinos reformos ir šios pertvarkos mastas bus dideli – reikės užtikrinti būtinas viešąsias ir privačiąsias investicijas ir laiku vykdyti įsipa­ reigojimus.
Norint visapusiškai pasinaudoti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir pasiekti Airijos klimato srities tikslus, reikia visapusiškai atnaujinti Airijos energetikos infrastruktūrą.
Siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro bus labai svarbu sukurti investicijų sistemą, kuri padėtų sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms į perėjimą prie žaliosios energetikos ir jas skatintų.
Kalbant apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, vis dar kyla problemų, susijusių su planavimo ir leidimų išdavimo sistema, visų pirma dėl ilgos planavimo leidimų išdavimo procedūrų trukmės ir ilgų bei brangių apeliacinių procedūrų.
Jei planavimo ir leidimų išdavimo sistemos veiks­ mingumas būtų pagerintas užtikrinant, kad visuose planavimo procesų etapuose būtų pakankamai išteklių, ir racionalizuojant bendrą sistemą, būtų galima paspartinti didelio masto plėtrą ir taip paspartinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos.
Be to, siekiant sumažinti perkrovą ir padidinti stabilumą, labai svarbu plėsti ir stiprinti elektros energijos tinklą ir gerinti infrastruktūrą svarbiausiose vietose.
Didesnį energijos tiekimo saugumą visų pirma užtikrintų naujos elektros jungiamosios linijos su kaimyninėmis šalimis.
Taip pat reikės padidinti kaupimo pajėgumus ir masiškai padidinti elektra varomų automobilių įkrovimo punktų skaičių.
Be to, įvairinti energijos rūšių derinį padėtų nacionalinės žaliojo vandenilio strategijos parengimas;
(27)
energijos vartojimo efektyvumo priemonės atliks svarbų vaidmenį mažinant energijos suvartojimą.
Norint pasiekti ne tik Airijos klimato srities tikslus, bet ir visoje Sąjungoje 55 % sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, būtina labai taupyti energiją.
Nors klimato politikos veiksmų planas nukreiptas teisinga linkme, Airija iki šiol atsilieka mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
Taikydama principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir sutaupydama daug energijos pastatuose, Airija galėtų sumažinti savo priklausomybę nuo energijos importo.
Didesnis elektra varomų transporto priemonių kiekis galėtų naudoti šalyje pagamintą elektros energiją, o ne importuojamą kurą.
Kadangi į klimato politikos veiksmų planą įtrauktas tikslas iki 2030 m.
Airijos keliuose elektromobilių skaičių padidinti iki 1 mln., reikia įrengti daugybę jų įkrovimo punktų.
Kad Airija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą;
(28)
nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Airija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu.
Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą, Airija gali pasi­ naudoti „Europos socialiniu fondu +“, įsteigtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (19).
(29)
atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (20) atspin­ dėta 1 rekomendacijoje;
(30)
atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekono­ minės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų 2022 m. rekomendacijoje dėl euro zonos išdėstytoms rekomendacijoms įgyvendinti.
Airijos atveju tai konkrečiai atspindėta 1 ir 2 rekomendacijose;
(19) 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr.
1296/2013 (OL L 231, 2021 6 30, p. 21).
(20) Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.