2022 9 1
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 334/143
(28)
kalbant apie socialinį dialogą, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą rengiant pirminę teisę, konsultacijas su socia­ liniais partneriais, pilietine visuomene ir faktiniais duomenimis grindžiamų priemonių naudojimą, Vengrijos rezul­ tatai yra prasti, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis.
Sistemingai nepaisoma nacionalinių taisyklių dėl priva­ lomų viešų konsultacijų dėl teisės aktų projektų ir jų poveikio vertinimų.
Teisės aktų, dėl kurių konsultuojamasi, skaičius pastaraisiais metais labai sumažėjo;
(29)
imtasi priemonių dar labiau gerinti mokesčių sistemą, tačiau kai kurių problemų liko.
Darbo jėgos mokesčių našta sumažėjo, bet mokesčių našta, tenkanti mažai uždirbantiems asmenims, tebėra didelė.
Su konkrečiais sektoriais susiję mokesčiai ir didelis smulkių mokesčių skaičius apsunkina mokesčių sistemą ir didina prievolių vykdymo išlaidas, visų pirma mažesnėms įmonėms;
(30)
reglamentavimo kliūtys ir valstybės kišimasis į produktų rinkas trukdo efektyvių įmonių atrankai ir riboja konku­ renciją.
Ad hoc išimtys, susijusios su tikrinimu, ar verslo sandoriuose laikomasi konkurencijos taisyklių, kliudo rinkos veikimui ir investicijoms.
Dar viena problema – teisinės sistemos nenuspėjamumas, ypač mažmeninės prekybos sektoriuje; jis per pastaruosius kelerius metus išgyveno dažną teisės aktų kaitą.
Taisyklės ir mokesčiai gali trukdyti įmonėms augti, ypač mažmeninės prekybos ir komunalinių paslaugų sektoriuose.
Profesijų regulia­ vimas taip pat tebėra ribojantis.
Lėtos ir brangios nemokumo procedūros gali trukdyti restruktūrizuoti žlungančias įmones.
Viešųjų pirkimų rinka tebėra pažeidžiama dėl antikonkurencinės praktikos.
Sutarčių, sudarytų per proce­ dūras, kuriose dalyvavo tik vienas konkurso dalyvis, dalis tebėra viena didžiausių Sąjungoje.
Valdžios institucijos pagerino viešųjų pirkimų tvarkingumo priežiūrą atsižvelgdamos į ankstesnes Komisijos išvadas, padarytas po 2014 m., 2015 m. ir 2017 m. vienas po kito atliktų auditų Sąjungos lėšų valdymo srityje, kurių metu nustatyta didelių sisteminių trūkumų ir pažeidimų, visų pirma susijusių su preliminariųjų sutarčių naudojimu.
Tai, ar visi anksčiau nustatyti trūkumai buvo visiškai pašalinti, dar turi būti vertinama praktiškai.
Pastaruoju metu iškilo nauja rizika, nes viešųjų pirkimų taisyklės, atrodo, netaikomos viešojo intereso patikos fondams.
2021 m. vasario mėn.
Vyriausybė užsibrėžė plataus užmojo tikslą sumažinti viešųjų pirkimų procedūrų, kai teikiamas tik vienas pasiū­ lymas, procentinę dalį iki mažiau nei 15 %, tačiau tikslaus termino nenustatė;
(31)
perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos dar tik prasidėjo.
Pusei Vengrijos teritorijos kyla didelė klimato kaitos, įskaitant sausras ir potvynius, rizika.
Todėl reikia tvarių prisitaikymo prie klimato kaitos sprendimų, visų pirma užtikrinant gamtinį vandens sulaikymą, be kita ko, atkuriant natūralią hidrologiją, pritaikant žemės ūkio praktiką ir atidžiai stebint žemės bei paviršinio vandens ėmimą drėkinimui.
Susirūpinimą ir toliau kelia oro bei vandens kokybė.
Tarp pagrindinių oro taršos šaltinių – gyventojų deginamo kietojo kuro, žemės ūkio ir transporto išmetami teršalai.
Didelė geriamojo vandens tiekimo tinklo dalis yra prastos būklės, o reglamentavimo aplinka sudaro kliūčių investicijoms.
Žiedinė ekonomika tebėra pradiniame etape, komunalinių atliekų perdirbimas yra nepakankamai išplėtotas, o ekonominių priemonių nepakanka, kad būtų galima išspręsti kylančias aplinkos prob­ lemas.
Vyriausybė keliais etapais pertvarkė atliekų tvarkymą.
Dėl pokyčių konkurencija šiame sektoriuje sumažėjo, o jų šalutinis poveikis – sumažėjęs našumas ir perdirbimo rodikliai.
Sektoriuose, kurie dėl žaliosios pertvarkos greičiausiai susitrauks arba pasikeis, dirba beveik 4 % visų darbuotojų, kuriems ypač gali prireikti pakelti kvalifi­ kaciją ir persikvalifikuoti.
Pereiti prie neutralaus poveikio klimatui galėtų trukdyti darbo jėgos trūkumas energetikos sektoriuje;
(32)
transporto infrastruktūrai būdingas tankus greitkelių ir elektrifikuotas geležinkelių tinklas.
Vengrijoje smarkiai padidėjo transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekis ir jis sparčiai tampa daugiausia teršalų išmetančiu sekto­ riumi.
Vengrija yra viena iš valstybių narių, kuriose daugiausia spūsčių: miesto teritorijose vienam vairuotojui tenka vis daugiau spūstyse praleistų valandų.
Naujai registruojamų visai netaršių lengvųjų automobilių dalis ir įkrovimo punktų skaičius nuolat didėja.
Nors atitinkami rodikliai rodo pirmaujančią poziciją regione, jie vis dar nesiekia Sąjungos vidurkio;
(33)
itin svarbus ilgalaikio augimo ir konkurencingumo veiksnys yra moksliniai tyrimai ir inovacijos.
Vengrija yra laikoma nauja novatore.
Išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai didėja ir 2020 m. pasiekė 1,61 % BVP.
Didelė kliūtis inovacijoms – aukštos kvalifikacijos darbuotojų trūkumas.
Tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičius yra vienas iš mažiausių Sąjungoje.
Aukštojo mokslo patrauklumą mažina naujausias sprendimas atleisti jaunus darbuo­ tojus nuo gyventojų pajamų mokesčio ir kiti struktūriniai pokyčiai, trukdantys akademinei laisvei.
Pagal skaitme­ ninius įgūdžius ir įmonių bei viešųjų tarnybų naudojimąsi skaitmeninėmis technologijomis vis dar atsiliekama nuo Sąjungos vidurkio;