C 334/86
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.1.
(29)
A közüzemi megújulóenergia-projektek, különösen a szárazföldi és tengeri szélerőműparkok és a fotovoltaikus napenergia-projektek franciaországi megvalósítása akadályokba ütközik a korlátozó szabályozás, valamint a jelentős adminisztratív terhek és szigorú engedélyezési feltételek miatt.
A villamosenergia-hálózatba történő nemzeti szintű beruházások elégtelensége a hozzáférési pontok szűkösségéhez és a hálózati csatlakozási költségek növekedéséhez vezetett, és jelenleg akár több hónapos késedelmeket is okozhat a hálózati csatlakozások kiépítése tekintetében.
A szárazföldi szélerőműparkok építése nem megengedett a környező meteorológiai, katonai és polgári légi közleke­ dési radarok 5–30 km-es körzetében, aminek következtében az új projektek mintegy 45 %-a nehezen talál megfelelő helyszínt.
Javítani kell az eljárásokat annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a katonai biztonsággal összefüggésben a projekt kidolgozásának nagyon késői szakaszában felmerülő aggályok.
A nemzeti, regionális és helyi közigazgatási szervek bevonásával zajló jóváhagyási folyamat azt jelenti, hogy a városrendezési dokumen­ tumok frissítésére irányuló gyakori kéréseknek az alacsonyabb szintű dokumentumokban is tükröződniük kell, ami további adminisztratív terheket jelent.
Az engedélyezési eljárást fel lehetne gyorsítani azáltal, hogy több emberi és pénzügyi erőforrást különítenek el a regionális szintű központi közigazgatási szerveknél (azaz a decentralizált állami szolgálatoknál), valamint az illetékes hatóságoknál és a hálózatüzemeltetőknél, szorosabban bevonják a regionális és helyi közigazgatásokat a területfejlesztésbe, valamint gyorsabban lebonyolítják a pályázati eljárásokat.
A nyilvánosság részvételét és a decentralizációt szolgáló mechanizmusok megerősítése csökkentené a harmadik felek panaszait, amelyek jelentős késedelmet okoznak az új projektek megrendelésében.
A stabil nemzeti szintű szabályozási keret nagyobb befektetői biztonságot nyújtana, különösen a hosszabb távú tervezés tekintetében.
(30)
Az energiahatékonyság növelése és az energiafogyasztás csökkentése hozzá fog járulni a kibocsátás és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez.
Franciaországban az összes üvegházhatásúgáz-kibocsátás 25 %-a az épületek építéséből és használatából ered.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv egy teljes komponenst szentel az épületek energetikai felújításának, amely átfogó megközelítéssel segíti a kapcsolódó kihívások kezelését.
Az intézkedések az épületek valamennyi típusára kiterjednek, prioritásként kezelve a középületeket, de jelentős intéz­ kedéseket tesznek a magánépületek és a szociális lakások felújítására, valamint a kisvállalkozások energiahatékony­ ságának növelésére is.
Nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terve keretében Franciaország megerősíti az épületek megújuló fűtését támogató mechanizmusokat, például a „fűtési alap” 150 millió EUR-val történő növelé­ sével, valamint a megújuló energiaforrásokon alapuló fűtés telepítéséhez nyújtott támogatás 1 000 EUR-val történő növelésével.
A francia nemzeti dekarbonizációs stratégia (Stratégie Nationale Bas Carbone) ambiciózus pályát határoz meg az épületekből származó kibocsátás csökkentésére és az épületekben felhasznált energia 2050-ig történő teljes dekarbonizációjára.
A jelenlegi „Ma Prime Renov” elnevezésű program, amely a háztartásokat célozza, főként egyedi felújítási tevékenységeket támogat.
A jelentősebb energiahatékonyság-növekedés ösztönzése érde­ kében javítani lehetne a szakpolitikai keretet, hogy ösztönözze a mélyfelújítást, és segítse Franciaországot épület­ állománya energiahatékonyságának további növelésében.
A 2021 augusztusában elfogadott éghajlat-politikai és rezilienciáról szóló jogszabály célja az energiafogyasztás számos módon történő csökkentése, például az elekt­ romos kerékpároknak nyújtott bónuszok biztosításával és alacsony kibocsátású övezetek létrehozásával a nagyvá­ rosi területeken.
(31)
A határokon átnyúló (fejlesztés vagy tervezés alatt álló) villamosenergia-rendszerösszekötők további támogatása továbbra is döntő fontosságú a megújuló energiaforrások nagy részének integrálása szempontjából.
A nemzeti és a határokon átnyúló energetikai infrastruktúrába történő beruházások előreütemezése hozzá fog járulni a fosszilis tüzelőanyagoktól és különösen az orosz földgáztól való függőség csökkentéséhez.
Az új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk.
A rendszerösszekötők kulcs­ fontosságúak a belső energiapiac hatékony működéséhez azáltal, hogy az ellátás általános biztonságának elérése érdekében egyesítik az erőforrásokat.
(32)
Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Franciaország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régi­ ókban.
Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Franciaország igénybe veheti az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt is.
(33)
A Tanács a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével megvizsgálta Franciaország költségvetési politikáját, és értékelését különösen az 1.
ajánlás tükrözi.
(34)
Az euroövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió műkö­ déséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euroövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló 2022.
évi ajánlásban meghatározott ajánlások végrehajtása érdekében.
Franciaország esetében ezt mind a négy ajánlás tükrözi.
(19) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létreho­ zásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).