C 334/4
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.1.
(11)
A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Belgiumra vonatkozó 2022. évi országjelentést.
Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehaj­ tása terén Belgium által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Belgium általi végrehajtását.
Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az Ukrajna elleni orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított.
A jelentés értékelte továbbá a Belgium által a szociális jogok európai pillérének végrehaj­ tása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.
(12)
A Bizottság 2022. május 23-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki.
E jelentés megvizsgálta Belgium költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a bruttó hazai termék (GDP) 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, az államadósság pedig meghaladta a Szer­ ződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és az ország nem felelt meg az adósságcsökkentési referenciaértéknek.
A jelentés megállapította, hogy sem a hiányra, sem az adósságra vonatkozó kritérium nem teljesült.
A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság az összes releváns tényező értékelése során úgy ítélte meg, hogy az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés túlságosan megterhelő, előreüteme­ zett költségvetési kiigazítással járna, amely veszélyeztetheti a növekedést.
Következésképpen a Bizottság szerint a jelenlegi kivételes gazdasági körülmények között nem várható el az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés.
A Bizottság – bejelentésének megfelelően – nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és felül fogja vizsgálni, hogy szükséges-e ilyen eljárások megindítását kezdeményeznie 2022 őszén.
(13)
A Tanács a 2020. július 20-i ajánlásában (11) azt ajánlotta Belgiumnak, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a Covid19-világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében.
Az aján­ lásban szerepelt továbbá, hogy Belgium – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat.
Az Eurostat által hitelesített adatok szerint Belgium államháztartási hiánya GDP-arányosan a 2020.
évi 9,0 %-ról 2021-ben 5,5 %-ra csökkent.
Belgium költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 4,4 %-ról 2021-ben 2,9 %-ra csökkentek.
A Belgium által 2021-ben hozott intézke­ dések összhangban voltak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással.
A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensú­ lyozták.
Ugyanakkor a kormány által a 2020 és 2021 közötti időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intéz­ kedések nem voltak ideiglenesek, és azokat nem kísérték ellensúlyozó intézkedések; e diszkrecionális intézkedések főként a minimálnyugdíjak és az egészségügyi ágazat béreinek tartós emeléséből álltak.
Az Eurostat által hitelesített adatok szerint az államadóság GDP-arányosan a 2020. évi 112,8 %-ról 2021-ben 108,2 %-ra csökkent.
(14)
A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista.
A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,0 %-kal, 2023-ban pedig 1,9 %-kal nő.
Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-re 2,0 %-os, 2023-ra pedig 1,6 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, ami nagyrészt azzal magyarázható, hogy a 2022.
évi stabilitási program alapjául szolgáló makrogaz­ dasági előrejelzések zárónapja megelőzte az Oroszország által Ukrajna ellen indított háború kezdetét.
A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,2 %-ára, 2023ban pedig 3,6 %-ára csökken.
A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági aktivitás erőteljes növekedését és a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés megszüntetését tükrözi.
A 2022. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos állam­ adósság 2022-ben várhatóan (igen kis mértékben) 108,0 %-ra mérséklődik, majd 2023-ban 108,8 %-ra nő.
Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 5,0 %-ának, és 2023-ra 4,4 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol.
2022-ben ez összhangban van a 2022.
évi stabilitási programban előre jelzett hiánnyal, annak ellenére, hogy a Bizottság 2022. tavaszi előrejel­ zésében szereplő makrogazdasági forgatókönyv kedvezőtlenebb, mivel a 2022.
évi stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzések figyelembe veszik azt a technikai korrekciót, amely tükrözi az Oroszország által Ukrajna ellen indított háború kizárólag 2022.
évi következményeinek költségvetési hatását.
2023-ra a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése magasabb államháztartási hiányt vetít előre, főként a kedvezőtlenebb makrogazdasági forgató­ könyv és a 2022. évi program későbbi évei vonatkozásában még meg nem határozott intézkedések miatt.
A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben nagyjából hasonló, 107,5 %-os lesz, ugyanakkor 2023-ra alacsonyabb, 107,6 %-os mértéket vetít előre, ami azt tükrözi, hogy a 2022.
évi stabilitási program a GDP-deflátor kisebb mértékű növekedésével számol.
A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,4 %-ra tehető.
Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Belgium potenciális növekedését.
(11) A Tanács ajánlása (2020. július 20.)
Belgium 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Belgium 2020. évi stabilitási programját (HL C 282., 2020.8.26., 1. o.).