C 334/58
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.1.
(26)
A 2020. évi adatok szerint Írország nem importál sem nyersolajat, sem gázt Oroszországból.
Írország orosz széntől való függősége (a szénimport 22 %-a) alacsonyabb az uniós átlagnál, miközben az energiaszerkezetben a szilárd fosszilis tüzelőanyagok súlya (7,6 %) is alacsonyabb az uniós átlagnál.
Bár Írországnak az orosz olajnak és gáznak való kitettsége kisebb az uniós átlagnál, a jelenlegi geopolitikai helyzet és a magas energiaárak még sürgetőbbé teszik Írország számára, hogy fokozza erőfeszítéseit az integrált nemzeti energia- és klímatervben meghatározott, megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzések teljesítése érdekében.
Írország éghajlat-politikai cselekvési terve tartalmazza az ország energiarendszerének 2030-ig történő átalakítására irányuló ambiciózus célt.
Ez lehetővé teszi Írország számára, hogy 2018 és 2030 között 51 %-kal csökkentse a teljes üvegházhatásúgázkibocsátást.
A szükséges reformok és az átalakulás nagyságrendje jelentős lesz, a szükséges köz- és magánberu­ házások biztosításától a kötelezettségvállalások időben történő teljesítéséig.
Írország energiainfrastruktúrájának átfogó korszerűsítésére van szükség ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a megújuló energiaforrá­ sokat, és el lehessen érni Írország éghajlat-politikai célkitűzéseit.
A zöld energetikai átmenetbe történő beruházások megkönnyítését és ösztönzését elősegítő beruházási keret létrehozása kulcsfontosságú lesz a fosszilis tüzelőanya­ goktól való függőség csökkentéséhez.
A megújuló energiaforrások tekintetében továbbra is kihívást jelent a terve­ zési és engedélyezési rendszer, különösen az építési engedélyezési eljárások hosszú időtartama, valamint a hossza­ dalmas és költséges fellebbezési eljárások tekintetében.
A nagyszabású fejlesztéseket, és ezáltal a zöld átállást felgyorsíthatja a tervezési és engedélyezési rendszer hatékonyságának javítása azáltal, hogy biztosítja a megfelelő erőforrások rendelkezésre állását a tervezési folyamatok valamennyi szakaszában, valamint észszerűsíti az átfogó keretet.
Emellett a villamosenergia-hálózat bővítése és megerősítése, valamint az infrastruktúra támogatása a kulcs­ fontosságú helyszíneken alapvető tényező lesz a szűk keresztmetszetek csökkentése és a hálózat stabilitásának javítása szempontjából.
Mindenekelőtt a szomszédos országok felé kiépítendő új villamosenergia-átviteli rendszer­ összekötők fogják biztonságosabbá tenni az energiaellátást.
A tárolókapacitás növelésére és az elektromos autók töltőpontjainak tömeges kiépítésére is szükség lesz.
Emellett a megújuló hidrogénre vonatkozó nemzeti stratégia kidolgozása az energiaszerkezet diverzifikálását is elősegítené.
(27)
Az energiahatékonysági intézkedések kulcsszerepet fognak játszani az energiafogyasztás csökkentésében.
Jelentős energiamegtakarításra van szükség nemcsak Írország éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez, hanem a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 55 %-os csökkentésére irányuló uniós szintű célkitűzés eléréséhez is.
Bár az éghajlatpolitikai cselekvési terv jó úton halad, Írország eddig lemaradt az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén.
Írország az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazásával és az épületek jelentős energiamegtakarítására töre­ kedve csökkentheti az energiaimporttól való függőségét.
Az elektromos járművek számának növelésével ki lehetne használni a belföldi villamosenergia-termelést az üzemanyag-behozatal kiváltására.
Mivel az éghajlat-politikai cselekvési terv 2030-ra egymillió elektromos járművet irányoz elő az ír közutakon, jelentős számú elektromos töltőpont kiépítésére van szükség.
Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energia­ források és az energiahatékonyság növelésére vonatkozó törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Írország megfeleljen az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag célkitűzéseinek.
(28)
Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Írország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igaz­ ságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban.
Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Írország igénybe veheti az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt is.
(29)
A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022.
évi stabilitási programot, és véleményét (20) az alábbi 1.
ajánlás tükrözi.
(30)
Az euroövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió műkö­ déséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euroövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló 2022.
évi ajánlásban meghatározott ajánlások végrehajtása érdekében.
Írország esetében ezt különösen az 1. és a 2.
ajánlás tükrözi,
(19) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létreho­ zásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).
(20) Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alapján.