C 334/160
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.1.
beruházásokat tesz szükségessé.
Különösen fontos a hálózat kapacitásának bővítése, hiszen 2021-ben tovább nőttek a villamosenergia-hálózat kapacitáskorlátai, ami késésekhez vezetett a megújulóenergia-projektek megvaló­ sításában.
A megújuló energiaforrások hasznosításával kapcsolatos közigazgatási eljárásokat tovább lehetne egysze­ rűsíteni és karcsúsítani.
A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk.
Emellett az energiahatékonyság növelése költséghatékony módja a szén-dioxid-kibocsátás és a – részben Oroszországból származó – fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének.
Ezzel összefüggésben kihasználatlan lehetőségek rejlenek az épületek esetében az épületkorszerű­ sítésben, illetve a hőszivattyúk és a távfűtés alkalmazásának bővítésében, az energiaintenzív iparágak esetében pedig a villamos energia és a tiszta energia szerepének növelésében.
Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére vonatkozó törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Hollandia megfeleljen az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag célkitűzéseinek.
(26)
A közlekedési infrastruktúrára irányuló további beruházások segíthetnek a szűk keresztmetszetek megszünteté­ sében és a fenntartható mobilitás támogatásában.
A vasúti és a közúti infrastruktúra túlzsúfolt.
A hollandiai vasúthálózat kihasználtsága a legnagyobb Európában.
Az országos vasúthálózat kapacitásának növelése érdekében Hollandiában jelenleg folyamatban van az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer kiépítése.
Becslések szerint 2019-ben a közúti forgalomtorlódások, bár valamivel az uniós átlag alatt voltak, Hollandia éves GDP-jének 4 %ával megegyező összeget emésztettek fel.
A hollandiai közlekedési csomópontok (rotterdami kikötő, Schiphol repülőtér) fontossága miatt a fenntartható mobilitással összefüggő infrastruktúra-fejlesztési beruházások kedvező tovagyűrűző hatást fejthetnek ki az egységes piacon, és tovább csökkenthetik az ország nagy kőolajfüggőségét (39 % az energiaszerkezeten belül 2020-ban).
(27)
A túlzott mértékű nitrogénlerakódások károsítják a környezetet, és hátráltatják az építőipari és a mezőgazdasági tevékenységet.
A nitrogéntöbblet négyszerese az uniós átlagnak, a hektáronkénti ammóniakibocsátás pedig a legmagasabb Európában.
A nitrogénlerakódás túlságosan nagy ahhoz, hogy elérhetők legyenek a biológiai sokfé­ leség területén kitűzött célok, miközben a vízminőséget is rontja, olyannyira, hogy Hollandia nem képes megfelelni a 91/676/EGK tanácsi irányelv (20) (nitrátirányelv) küszöbértékeinek.
Az Államtanács egy 2019-es ítéletéből fakadóan a holland kormánynak intézkedéseket kell hoznia a Natura 2000 területeken tapasztalható nitrogénle­ rakódás csökkentésére.
A nitrogénlerakódás további csökkentéséhez fenntarthatóbbá kell tenni mezőgazdaságot, ami jelentős beruházásokat igényel.
A nitrogénlerakódás 45 %-a a mezőgazdaságból, mindenekelőtt az intenzív állattartásból származik.
Az Unió tagállamai között Hollandiában a legnagyobb az állatállomány-sűrűség.
(28)
Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Hollandia a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régi­ ókban.
Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Hollandia igénybe veheti az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszt is.
(29)
A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022.
évi stabilitási programot, és véleményét (22) az alábbi 1.
ajánlás tükrözi.
(30)
Az euroövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió műkö­ déséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euroövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket az euroövezet gazdaságpolitikájáról szóló 2022.
évi ajánlásban meghatározott ajánlások végrehajtása érdekében.
Hollandia esetében ezt különösen az 1. és 3.
ajánlás tükrözi.
(31)
A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2022.
évi stabilitási programot.
A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az 1. és 4.
ajánlás tükrözi. Az 1.
ajánlás hozzájárul az euroövezetről szóló 2022.
évi ajánlás, köztük különösen az euroövezetre vonatkozó első ajánlás végrehajtásához is.
Az 1. és a 4.
ajánlásban említett költségvetés-politikai és más szakpolitikai intéz­ kedések hozzájárulnak többek között a nagy folyófizetésimérleg-többlethez kapcsolódó egyensúlyhiányok kezelé­ séhez. Az 1.
ajánlás szerinti intézkedések emellett a magánszektor nagy adósságából fakadó egyensúlytalanságok kezelését is elősegítik,
(20) A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).
(21) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létreho­ zásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).
(22) Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alapján.