2022.9.1.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 334/143
(28)
Magyarország a rosszabbul teljesítő tagállamok közé tartozik a szociális párbeszéd, az érdekelt feleknek az elsőd­ leges jog kidolgozásába való bevonása, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal folytatott konzultáció, valamint a tényeken alapuló eszközök alkalmazása terén.
A jogszabálytervezetekre és azok hatásvizsgálataira vonatkozó kötelező nyilvános konzultációra alkalmazandó nemzeti szabályokat szisztematikusan figyelmen kívül hagyják.
Az elmúlt években jelentősen csökkent a konzultációra bocsátott jogszabályok száma.
(29)
Magyarország több intézkedést hajtott végre az adórendszer továbbfejlesztése érdekében, de néhány probléma változatlanul fennáll.
A munka adóterhe csökkent, de továbbra is magas sok alacsony jövedelmű személy részére.
Az ágazatspecifikus adók alkalmazása és számos kisebb adó bonyolulttá teszi az adórendszert, és – különösen a kisebb cégek esetében – növeli a megfelelési költségeket.
(30)
A szabályozási akadályok és a termékpiacokon való állami részvétel megnehezítik a hatékony vállalkozások kiválasztódását, és korlátozzák a versenyt.
A vállalati tranzakciók versenyvizsgálat alóli eseti mentesítése akadályozza a piac működését és visszafogja a beruházásokat.
A jogi keret kiszámíthatatlansága további problémát jelent, különösen a kiskereskedelmi ágazatban, amelynek szabályozását az elmúlt években gyakran módosították.
Egyes rendelkezések és adók gátolhatják a vállalkozások növekedését, különösen a kiskereskedelem és a közművek esetében.
A szabályozott szakmákra vonatkozó szabályozás továbbra is korlátozó jellegű.
A lassú és költséges fizetésképtelenségi eljárások akadályozhatják a csődbe jutott vállalkozások szerkezetátalakítását.
A közbeszerzési piac továbbra is ki van téve a versenyellenes gyakorlatoknak.
Uniós szinten változatlanul a legmagasabbak között van az olyan eljárásokban odaítélt szerződések aránya, amelyekben csak egy ajánlattevő van.
A Bizottság által az uniós alapok kezelése terén 2014-ben, 2015-ben és 2017-ben elvégzett – különösen a keretmegállapodások alkalmazásával kapcsolatban súlyos, rendszerszintű hiányosságokat és szabálytalanságokat feltáró – egymást követő korábbi ellenőrzések megállapításai nyomán a hatóságok javították a közbeszerzés szabályszerűségének felügyeletét.
Az idő előrehaladtával kiderül majd, hogy az összes korábban feltárt hiányosságot teljes mértékben kezelték-e.
A közérdekű vagyonkezelő alapítványoknak a közbeszerzési szabályok hatálya alóli kivételével a közelmúltban új kockázatok jelentek meg.
2021 februárjában a kormány ambiciózus célt tűzött ki, amely szerint az egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányát 15 % alá kell csökkenteni, de erre vonatkozó konkrét ütemterv nem készült.
(31)
A klímasemleges gazdaságra való átállás még mindig korai szakaszban van.
Magyarország területének fele jelentős mértékben ki van téve az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatoknak, többek között az aszálynak és az árvi­ zeknek.
Ez szükségessé teszi az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó fenntartható megoldásokat, külö­ nösen a természetalapú vízmegtartás – többek között a természetes hidrológia helyreállítása –, a mezőgazdasági gyakorlatok megváltoztatása, valamint az öntözés céljából végrehajtott, felszín alatti és felszíni vízkivételek gondos nyomon követése révén.
A levegő- és a vízminőség továbbra is aggodalomra ad okot.
A légszennyezés fő forrásai a háztartások által elégetett szilárd tüzelőanyagok, illetve a mezőgazdaságból és a közlekedésből származó kibocsá­ tások.
Az ivóvízellátást biztosító hálózat nagy része rossz állapotban van, és a szabályozási környezet akadályozza a beruházásokat.
A körforgásos gazdaság megvalósítása továbbra is kezdeti szakaszában van, a települési hulla­ dékok újrahasznosítása fejletlen, és a gazdasági eszközök nem elegendőek a környezeti kihívások kezeléséhez.
A kormány több lépésben átszervezte a hulladékgazdálkodást.
A változások korlátozták a versenyt az ágazatban, aminek mellékhatása a hatékonyság és az újrafeldolgozási arány csökkenése volt.
A zöld átállás következtében valószínűleg hanyatló vagy átalakuló ágazatok az összes munkavállaló közel 4 %-a számára biztosítanak munka­ helyet, akiknek különösen nagy szükségük lehet továbbképzésre és átképzésre.
Az energiaágazatban tapasztalható munkaerőhiány a klímasemlegességre való átállás gátja lehet.
(32)
A közlekedési infrastruktúrát sűrű autópálya- és villamosított vasúti hálózat jellemzi.
Magyarországon jelentősen nőtt a közlekedési ágazatból származó kibocsátás, amely gyorsan a legnagyobb kibocsátó ágazattá válik.
A magyar­ országi úthálózat a tagállamok között a legzsúfoltabbak közé tartozik, nő a városi területeken forgalmi dugókban gépjárművezetőnként elvesztegetett órák száma.
Az újonnan nyilvántartásba vett kibocsátásmentes személygépko­ csik aránya és az elektromos töltőpontok száma folyamatosan nő.
Jóllehet a regionális versenytársakkal összeha­ sonlítva az érintett mutatók Magyarország vezető szerepét mutatják, az értékek továbbra is elmaradnak az uniós átlagtól.
(33)
A kutatás és az innováció a hosszú távú növekedés és versenyképesség nélkülözhetetlen hajtóereje.
Magyarország feltörekvő innovátornak számít.
A kutatás-fejlesztésre fordított kiadások növekednek, 2020-ban elérték a GDP 1,61 %-át.
Az innováció egyik fő akadálya a magasan képzett munkavállalók hiánya.
A felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya a legalacsonyabbak között van az Unióban.
A fiatal munkavállalók személyi jövedelemadó alóli közelmúltbeli mentesítése és a tudományos élet szabadságát akadályozó egyéb strukturális változások csökkentik a felsőoktatás vonzerejét.
A digitális készségek és a digitális technológiák vállalkozások és közszolgáltatások általi használata továbbra is elmarad az uniós átlagtól.