C 334/142
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.9.1.
(24)
Az oktatási eredmények Magyarországon az uniós átlag alatt vannak.
15 éves korra az alapkészségek szintje jelentős mértékben elmarad az uniós és regionális átlagtól, és az elmúlt évtizedben romlott.
Az európai trendekkel ellentétben a korai iskolaelhagyás aránya nem javult az elmúlt évtizedben; mértéke 2021-ben 12,0 % volt, ami meghaladta a 9,7 %-os uniós átlagot.
A korai iskolaelhagyás aránya magasabb a legkevésbé fejlett járásokban, és a nem romákhoz képest hatszor magasabb a romák körében.
A felsőfokú végzettséggel rendelkező 25–34 évesek aránya 2010 óta nőtt, de továbbra is a legalacsonyabbak között van az Unióban.
A felnőttképzésben részt vevők aránya alig több az uniós átlag felénél.
Hiányoznak a digitális készségek, különösen a szegényebbek körében.
A legalacsonyabb két jövedelmi kvartilisbe tartozó magyaroknak mindössze 13 %-a, illetve 18 %-a rendelkezik legalább alapvető digitális készségekkel, amely értékek a legalacsonyabbak közé tartoznak az Unióban.
A hátrányos helyzetű gyermekeknek kevés esélyük van eljutni a felsőoktatásba.
Az oktatás terén mutatkozó egyenlőtlenség csökkenti a társadalmi mobilitás lehetőségét.
Az iskolarendszer hatékonysága és méltányos jellege nem kielégítő, ami valószínűleg összefügg a tantervi szabadság alacsony szintjével, az iskolákon belüli társadalmi-gazdasági sokszínűség hiányával, valamint a tanárok alacsony fizetésével.
A tanárhiány egyre nagyobb problémát jelent.
Míg az összesített mutatók – például a tanár-tanuló arány – nem jeleznek akut hiányt, a részletesebb elemzés azt mutatja, hogy bizonyos területeken, például a matematika, a természettudományok és az idegen nyelvek esetében nincs elég tanár.
A tanárhiány az iskolarendszer széttagoltságával is összefügg, mivel az általános iskolák felébe 150-nél kevesebb tanuló jár.
Különösen súlyos problémát jelent a képzett tanárok hiánya azokban az iskolákban, amelyekben magas a hátrányos helyzetű tanulók aránya.
A tanárképzésből kikerülő diplomások több mint fele más pályára kerül a magas munkateher és a tanárok – különösen a pályakezdő tanárok – alacsony fizetése miatt.
Emellett az iskolák központosított irányítása miatt az iskolavezetőknek korlátozottak a lehetőségeik és az eszközeik a tanítás minőségének javítására.
(25)
Részben az egészségtelen életmód, részben az egészségügyi ellátás korlátozott hatékonysága miatt az egészségügyi eredmények rosszabbak, mint a legtöbb más tagállamban.
A dohányzás, az alkoholizmus és az elhízás előfordulási gyakorisága az egyik legmagasabb az Unióban.
Az Unióban a magyarok a leginkább érintettek között vannak a rossz levegőminőség miatti korai elhalálozás tekintetében.
Az elkerülhető halálesetek száma az egyik legmagasabb az Unióban, részben a szűrővizsgálati rendszer és az alapellátás irányításának hiányosságai miatt.
A minőségi ellátáshoz való hozzáférés terén jelentős társadalmi-gazdasági különbségek mutatkoznak az egészségügyi személy­ zet, különösen a háziorvosok és az ápolók számottevő hiánya miatt.
A kórházi hálózat széttagolt, a kórházi ágyak száma magas.
Az Unióban a magyar betegek töltik a leghosszabb időt kórházban, mivel az egynapos műtéti beavatkozások alkalmazása az uniós átlaghoz képest továbbra is alacsony.
A közelmúltbeli reformok együttműkö­ désre ösztönzik a háziorvosokat a szolgáltatásnyújtás minőségének javítása érdekében.
Jelentős intézkedéseket hoztak a hálapénzek felszámolása és az orvoshiány kezelése érdekében.
(26)
A független ellenőrzési mechanizmusok elégtelensége, valamint a politika és egyes vállalkozások szoros összefo­ nódása elősegíti a korrupciót.
Súlyos állítások felmerülése esetén rendszeresen elmarad a határozott fellépés a magas rangú tisztviselőket vagy közvetlen környezetüket érintő korrupciós ügyek kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása terén.
A vizsgálatok lezárására vonatkozó határozatok tekintetében az elszámoltathatóság továbbra is aggodalomra ad okot, mivel nincs hatékony jogorvoslat az ügyészség azon határozatai ellen, amelyek arról rendelkeznek, hogy nem indul büntetőeljárás a vélelmezett bűncselekmény esetében.
A tömegtájékoztatás szabad­ ságának korlátozásával párhuzamosan szűkülnek az állampolgári felügyelet lehetőségei, ami a civil társadalmi szervezeteket övező ellenséges környezettel, valamint az átláthatóságra és a közérdekű információkhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok alkalmazása során visszatérően felmerülő kihívásokkal együtt tovább gyengíti a korrupcióellenes keretet.
2021 decemberében a kormány a 2020–2022-es időszakra vonatkozó korrupcióellenes stratégiájában szereplő legtöbb intézkedés végrehajtásának elhalasztásáról döntött (17).
(27)
Az üzleti vállalkozások számára vonzó környezet megteremtése és a gazdasági növekedés elősegítése szempont­ jából kulcsfontosságú tényező az igazságszolgáltatás függetlensége, hatékonysága és minősége.
Az igazságszolgál­ tatás függetlenségével kapcsolatos aggályok továbbra is fennállnak.
Az Országos Bírói Tanács számára változatlanul nehézségeket okoz az Országos Bírósági Hivatal elnöke hatásköreinek ellensúlyozása.
A Kúria elnökének megválasztására vonatkozó szabályok az ország legfelsőbb bírósága feletti politikai befolyás kockázatát hordozzák magukban.
Az ügyelosztási rendszer átláthatóságának hiánya nem teszi lehetővé a felek számára annak ellen­ őrzését, hogy alkalmaztak-e indokolatlan mérlegelési jogkört.
Kérdések merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az Országgyűlés által a bírói kar bevonása nélkül választott tagokból álló Alkotmánybíróság milyen szerepet játszhat a rendes bíróságok ítéleteinek felülvizsgálatában.
(17) A Bizottság az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 433.
I, 2020.12.22., 1. o.)
6. cikkének (1) bekezdése alapján április 27-én értesítő levelet küldött Magyarországnak.