2022.9.1.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 334/133
(20)
Az agresszív adótervezés elleni küzdelem alapvető fontosságú az Unióban: i.
a vállalkozások közötti verseny torzulásának megakadályozására; ii. az adófizetőkkel szembeni tisztességes bánásmód biztosítására; és iii.
az államháztartás védelmére.
Luxemburg kis méretű, nyitott gazdaság, amely nagy integrált pénzügyi szektorral rendelkezik, ami nagyrészt megmagyarázza a jelentős pénzmozgásokat.
Ezek a jelentős pénzmozgások azonban azt is tükrözik, hogy az országban nagy számban vannak jelen olyan külföldi irányítású vállalatok, amelyek csoporton belüli finanszírozási és kincstári tevékenységekben vesznek részt.
Különös aggodalomra ad okot, hogy a nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékében szereplő országokon kívül nem alkalmaznak forrásadót – vagy ezzel egyenértékű intézkedéseket – az alacsony vagy nulla százalékos adót kivető országok és területek részére történő kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozóan (18).
A luxemburgi székhelyű vállalatok által a nem uniós országok és területek részére külföldre irányuló kamat- és jogdíjfizetésekre csak kis mértékben vagy egyáltalán nem vethető ki adó, ha ezeket a kifizetéseket a kedvezményezett adójogrendszerében nem vagy alacsony szinten adóztatják.
Luxemburg tett bizonyos lépéseket az agresszív adótervezés elleni küzdelem terén.
Az eddigi intézkedések azonban korlátozottak voltak, és nem voltak elégségesek az adórendszerbe tartozó, külföldre irányuló kifizetések problémájának kezelésére, amelyet a multinacionális vállalatok agresszív adótervezésre használhatnának.
(21)
Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával össz­ hangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza, a 2026. augusztus 31-ig teljesítendő indikatív végrehajtási ütemtervvel együtt.
Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Luxemburg címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a helyreállítási és reziliencia­ építési terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat.
Ezek a kihívások különösen az egész­ ségügyi rendszer rezilienciájához, a munkaerőpiaci befogadáshoz és a zöld és digitális átállásba való beruházáshoz, valamint a megfizethető lakhatás hiányához és a pénzmosás elleni keretrendszer intézményi rezilienciájához kapcsolódnak.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseket tartalmaz a megfizethető lakhatás állami kínálatának növelésére.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv emellett magában foglalja a megújulóenergiatermelésbe és a fenntartható közlekedésbe történő beruházásokat is, hozzájárulva a gazdaság fokozatos dekarbo­ nizációjához.
A digitális közszolgáltatások és a kvantumkommunikációs technológiákkal kapcsolatos nagyszabású állami kutatási és innovációs projekt középtávon ösztönözné az üzleti beruházásokat és fellendítené a termelé­ kenység növekedését.
A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem területén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv az átláthatóság javítását és a pénzügyi szolgáltatók felügyeleti keretének megerősítését célzó intézkedéseket ötvözi.
A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott készségfejlesztési stratégia és képzési programok – beleértve az idősebb munkavállalókra vonatkozó célzott célkitűzést is – a munkaerőpiaci befogadás javítását hivatottak elősegíteni.
(22)
Luxemburg helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez.
A Luxemburg éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának 61 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intéz­ kedések a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjának 32 %-át teszik ki.
A helyreállítási és reziliencia­ építési terv teljes körű – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – végrehajtása segíteni fogja Luxemburgot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját.
A szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása továbbra is fontos a helyreállítási és reziliencia­ építési terv, továbbá a helyreállítási és rezilienciaépítési terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából, az átfogó szakpolitikai menetrend iránti széles körű felelősségvállalás biztosí­ tása érdekében.
(23)
Luxemburg még nem nyújtotta be hivatalosan az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (19) előírt partnerségi megállapodást, illetve a kohéziós politikákra vonatkozó egyéb programokat.
Az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban Luxemburgnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat.
Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett kohéziós politikai alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát.
A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.
(18) A Tanács következtetései (2022. február 24.) az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről (HL C 103., 2022.2.3., 1. o.).
(19) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).