C 334/86
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2022.
(29)
Provedbu projekata u području energije iz obnovljivih izvora na razini mreže u Francuskoj, primjerice kad je riječ o vjetroelektranama na kopnu i na moru te solarnim fotonaponskim sustavima, ograničavaju restriktivni propisi te velike administrativne prepreke i prepreke povezane s izdavanjem dozvola.
Zbog nedovoljnih ulaganja u elektroe­ nergetsku mrežu na nacionalnoj razini postoji i manjak pristupnih točaka, što povećava troškove i kašnjenja pri priključenju na mrežu, koje trenutačno može trajati do nekoliko mjeseci.
Kopnene vjetroelektrane ne smiju se graditi unutar 5–30 km od okolnih meteoroloških, vojnih i civilnih zrakoplovnih radara, zbog čega je za oko 45 % novih projekata teško pronaći prikladne lokacije.
Trebalo bi poboljšati postupke kako bi se izbjegle sigurnosne vojne prepreke u vrlo kasnoj fazi razvoja projekta.
Budući da su u postupak odobrenja uključene nacionalne, regionalne i lokalne uprave, česti zahtjevi za ažuriranje urbanističkih planova moraju se odražavati i u dokumen­ tima niže razine, što stvara dodatna administrativna opterećenja.
Postupak izdavanja dozvola mogao bi se ubrzati povećanjem ljudskih i financijskih resursa u središnjim upravama na regionalnoj razini (tj. za decentralizirane državne usluge) te u nadležnim tijelima i mrežnim operatorima, većom uključenošću regionalnih i lokalnih uprava u prostorno planiranje i bržom provedbom natječajnih postupaka.
Jačanjem mehanizama za sudjelovanje javnosti i decentralizacijom smanjile bi se pritužbe trećih strana, koje uzrokuju velika kašnjenja pri pokretanju novih projekata.
Stabilni regulatorni okvir na nacionalnoj razini pružio bi veću sigurnost ulagačima, posebno kad je riječ o dugoročnom planiranju.
(30)
Povećanjem energetske učinkovitosti i smanjenjem potrošnje energije pridonijet će se smanjenju emisija i ovisnosti o fosilnim gorivima.
U Francuskoj se izgradnjom i upotrebom zgrada stvara 25 % svih emisija stakleničkih plinova.
U planu za oporavak i otpornost energetskoj obnovi zgrada namijenjena je cijela komponenta te se na taj način širokim, međusektorskim pristupom doprinosi svladavanju povezanih izazova.
Mjere obuhvaćaju sve vrste zgrada, pri čemu prednost imaju javne zgrade, ali znatan dio njih odnosi se i na obnovu fonda privatnih zgrada i socijalnih stanova te povećanje energetske učinkovitosti malih poduzeća.
U kontekstu svojeg nacionalnog plana za otpornost i oporavak Francuska jača mehanizme potpore za grijanje u zgradama s pomoću energije iz obnovljivih izvora, npr. povećanjem „fonda za grijanje” za 150 milijuna EUR i subvencija za ugradnju grijanja na energiju iz obnov­ ljivih izvora za 1 000 EUR.
U francuskoj nacionalnoj strategiji za niske emisije ugljika (fr.
Stratégie Nationale Bas Carbone) utvrđen je ambiciozni put za smanjenje emisija iz zgrada i postizanje potpune dekarbonizacije potrošnje energije u zgradama do 2050.
Postojećim programom pod nazivom „Ma Prime Renov” usmjerenim na kućanstva uglavnom se subvencioniraju pojedinačne mjere obnove.
Kako bi se potaknulo znatnije povećanje energetske učinkovitosti, okvir politike mogao bi se poboljšati tako da se njime potiče temeljita obnova i dodatno povećanje energetske učinkovitosti fonda zgrada u Francuskoj.
Zakonom o klimi i otpornosti donesenim u kolovozu 2021. potrošnja energije nastoji se smanjiti na mnogo načina, primjerice bonusima za električne bicikle i stvaranjem zona s niskom razinom emisija u velegradskim područjima.
(31)
Daljnja potpora izgradnji prekograničnih elektroenergetskih interkonekcijskih vodova (koja je u tijeku ili se planira) i dalje je ključna za integraciju velikih udjela energije iz obnovljivih izvora.
Pojačano ulaganje u energetsku infrastrukturu, domaću i prekograničnu, pridonijet će smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima, a posebno o ruskom plinu.
Preporučuje se da nova ulaganja u infrastrukturu i mreže budu, ako je moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost.
Interkonekcije su ključne za učinkovito funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta jer se objedinjavanjem resursa postiže opća sigurnost opskrbe.
(32)
Iako će ubrzanje prelaska na klimatsku neutralnost i napuštanja fosilnih goriva stvoriti znatne troškove restruk­ turiranja u više sektora, Francuska može iskoristiti mehanizam za pravednu tranziciju u kontekstu kohezijske politike kako bi smanjila socioekonomske posljedice tranzicije u najteže pogođenim regijama.
Osim toga, Francuska može iskoristiti i Europski socijalni fond plus, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (19), kako bi poboljšala mogućnosti za zapošljavanje i ojačala socijalnu koheziju.
(33)
Vijeće je ispitalo fiskalne politike Francuske, uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu gospodarsku prognozu 2022., i njegova se ocjena posebno navodi u preporuci 1.
(34)
Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da mjere za provedbu preporuka iz Preporuke za 2022.
poduzmu i u okviru svojih planova za oporavak i otpornost.
Za Francusku se to odražava u sve četiri preporuke.
(19) Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br.
1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).