C 334/4
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2022.
(11)
Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Belgiju za 2022.
U njemu je ocijenjen napredak Belgije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirana provedba plana za oporavak i otpornost Belgije na temelju tablice pokazatelja za oporavak i otpornost.
Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu.
Ocijenjen je i napredak Belgije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.
(12)
Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3.
Ugovora.
U tom se izvješću razmatralo proračunsko stanje Belgije jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijed­ nost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga.
U izvješću je zaključeno da kriteriji deficita i duga nisu ispunjeni.
U skladu s komunikacijom od 2. ožujka 2022.
Komisija je u svojoj ocjeni svih relevantnih čimbenika uzela u obzir da bi usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga uključivala prekomjerno zahtjevan fiskalni napor u početnom razdoblju koji bi mogao ugroziti rast.
Stoga Komisija smatra da usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga nije nužna u sadašnjim izvanrednim gospodar­ skim uvjetima.
Kao što je najavljeno, Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022.
te će u jesen 2022.
ponovno procijeniti je li potrebno predložiti pokretanje takvih postupaka.
(13)
Vijeće je u Preporuci od 20. srpnja 2020.
(11) Belgiji preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021.
poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti.
Preporučilo je i da Belgija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja.
Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Belgiji je u 2021. pao na 5,5 % s 9,0 % BDP-a, koliko je iznosio u 2020.
Belgija je odgovorom u okviru fiskalne politike poduprla gospodarski oporavak u 2021., a privremene hitne mjere smanjile su se s 4,4 % BDP-a u 2020. na 2,9 % u 2021.
Mjere koje je Belgija poduzela u 2021.
bile su u skladu s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020.
Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su bile privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.
Istodobno, neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. nisu bile privremene ni popraćene kompenzacijskim mjerama, a uglavnom su se sastojale od trajnih povećanja najniže mirovine i plaća u zdravstvenom sektoru.
Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, dug opće države pao je sa 112,8 % BDP-a u 2020. na 108,2 % BDP-a u 2021.
(14)
Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022.
povoljan je.
Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 3,0 % u 2022. i za 1,9 % u 2023.
Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se niži rast realnog BDP-a, od 2,0 % u 2022. i 1,6 % u 2023., uglavnom zbog toga što su makroekonomske projekcije na kojima se temelji Program stabilnosti za 2022.
zaključene ranije, odnosno prije početka agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine.
Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 5,2 % BDP-a u 2022. i na 3,6 % u 2023.
Smanjenje u 2022. uglavnom je rezultat stabilnog rasta gospodarske aktivnosti i ukidanja većine hitnih mjera.
Prema programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u (neznatno) smanjiti na 108,0 % u 2022. i porasti na 108,8 % u 2023.
Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 5,0 % BDP-a za 2022. i 4,4 % BDP-a za 2023.
U 2022. to je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2022., unatoč manje povoljnom makroekonomskom scenariju u Komisi­ jinoj proljetnoj prognozi 2022., jer se u proračunskim projekcijama u Programu stabilnosti za 2022.
uzima u obzir tehnički ispravak koji odražava proračunski učinak agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine samo u 2022.
U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći proračunski deficit opće države u 2023., uglavnom zbog manje povoljnog makroekonomskog scenarija i još neutvrđenih mjera u narednim godinama Programa stabilnosti za 2022.
U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se uglavnom sličan udio duga opće države u BDP-u, od 107,5 % u 2022., ali niži udio, od 107,6 % u 2023., što je odraz nižeg povećanja deflatora BDP-a u Programu stabilnosti za 2022.
Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 1,4 %.
Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni rast Belgije.
(11) Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020.
o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020.
(SL C 282, 26.8.2020., str. 1.).