C 334/160
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2022.
trebalo bi dodatno pojednostavniti i racionalizirati.
Preporučuje se da nova ulaganja u plinsku infrastrukturu i mreže budu, ako je to moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost.
Nadalje, povećanje energetske učinkovitosti prilika je da se na ekonomičan način dodatno smanje emisije ugljika i ovisnost o fosilnim gorivima, među ostalim o uvozu iz Rusije.
Prostora za poboljšanje posebno ima u području obnove zgrada i uvođenja toplinskih crpki i centraliziranog grijanja u građevinskom sektoru, kao i elektrifikacije i osiguravanja čiste energije za energetski intenzivne industrije.
Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja Nizozemske s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.
(26)
Daljnja ulaganja u prometnu infrastrukturu mogla bi pomoći u uklanjanju uskih grla i poduprijeti održivu mobilnost.
Željeznička i cestovna infrastruktura zakrčene su.
Od svih željezničkih mreža u Europi nizozemska je mreža najopterećenija.
Kako bi poduprla povećanje kapaciteta te mreže, Nizozemska uvodi Europski sustav za upravljanje željezničkim prometom.
Procijenjeno je da je 2019. trošak zagušenja cestovnog prometa, iako je neznatno ispod prosjeka Unije, iznosio 4 % godišnjeg nizozemskog BDP-a.
S obzirom na važnost nizozemskih prometnih čvorišta (luka Rotterdam, zračna luka Schiphol), ulaganja u infrastrukturu za održivu mobilnost mogu imati pozitivne učinke prelijevanja na jedinstveno tržište i dodatno smanjiti visoku ovisnost te zemlje o nafti (39 % udjela u strukturi izvora energije u 2020.).
(27)
Prekomjerno taloženje dušika šteti okolišu i koči građevinsku i poljoprivrednu djelatnost.
Višak dušika četvero­ struko je veći od prosjeka Unije, a emisije amonijaka po hektaru najveće su u Europi.
Taloženje dušika preveliko je za postizanje ciljeva u pogledu bioraznolikosti, utječe na kvalitetu vode i razlog je zbog kojeg Nizozemska premašuje pragove iz Direktive Vijeća 91/676/EEZ (20) („Direktiva o nitratima”).
Nizozemska vlada treba, u skladu s odlukom Državnog vijeća iz 2019., poduzeti mjere za smanjenje taloženja dušika u područjima mreže Natura 2000.
Kako bi se dodatno smanjila taloženja dušika, potreban je prelazak na održivu poljoprivredu, što zahtijeva znatna ulaganja.
Poljoprivreda je odgovorna za 45 % taloženja dušika, posebno zbog intenzivnog stočar­ stva.
Nizozemska je država članica s najvećom gustoćom stoke u Uniji.
(28)
Iako će ubrzanje prelaska na klimatsku neutralnost i napuštanja fosilnih goriva stvoriti znatne troškove restruk­ turiranja u više sektora, Nizozemska može iskoristiti mehanizam za pravednu tranziciju u kontekstu kohezijske politike kako bi smanjila socioekonomske posljedice tranzicije u najteže pogođenim regijama.
Osim toga, Nizozemska može iskoristiti i Europski socijalni fond plus, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (21), kako bi poboljšala mogućnosti za zapošljavanje i ojačala socijalnu koheziju.
(29)
Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2022.
i njegovo je mišljenje (22) navedeno u preporuci 1.
(30)
Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da poduzmu mjere za provedbu preporuka navedenih u Preporuci o europodručju za 2022..
Za Nizozemsku se to posebno odražava u preporukama 1. i 3.
(31)
Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2022.
Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6.
Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 4.
Preporukom 1. doprinosi se i provedbi Preporuke za europodručje za 2022., posebno provedbi prve preporuke za europodručje.
Fiskalne politike i druge politike iz preporuka 1. i 4. doprinose, među ostalim, rješavanju neravnoteža povezanih s velikim suficitom tekućeg računa.
Politike iz preporuke 1. doprinose i uklanjanju neravnoteža povezanih s visokim privatnim dugom,
(20) Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991.
o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).
(21) Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br.
1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).
(22) U skladu s člankom 5. stavkom 2.
Uredbe (EZ) br.
1466/97.