1.9.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 334/143
(28)
Mađarska je među državama članicama loše pozicionirana u socijalnom dijalogu, sudjelovanju dionika u razvoju primarnog prava, savjetovanju sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i upotrebi instrumenata utemeljenih na dokazima.
Nacionalna pravila o obveznom javnom savjetovanju o nacrtima pravnih akata i njihovim procjenama učinka sustavno se zanemaruju.
Broj zakona o kojima se provodi savjetovanje posljednjih se godina znatno smanjio.
(29)
Provedene su mjere za dodatno poboljšanje poreznog sustava, ali još postoje određeni izazovi.
Porezno opterećenje rada smanjeno je, ali je i dalje visoko za osobe s niskim dohotkom.
Porezi specifični za pojedini sektor i velik broj malih poreza otežavaju porezni sustav i povećavaju troškove usklađivanja, posebno za manja poduzeća.
(30)
Regulatorne prepreke i uključenost države u tržišta proizvoda ometaju odabir učinkovitih poduzeća i ograničavaju tržišno natjecanje.
Ad hoc izuzeća poslovnih transakcija od kontrole tržišnog natjecanja ometaju funkcioniranje tržišta i otežavaju ulaganja.
Još je jedan od problema nepredvidivost pravnog okvira, posebno u sektoru malo­ prodaje, koji se posljednjih godina suočava s učestalim promjenama propisa.
Propisi i porezi mogli bi spriječiti rast poduzeća, posebno u sektoru maloprodaje i komunalnih usluga.
Reguliranje profesija i dalje je restriktivno.
Spori i skupi postupci u slučaju nesolventnosti mogli bi otežati restrukturiranje poduzeća koja propadaju.
Tržište javne nabave i dalje je ranjivo na prakse kojima se narušava tržišno natjecanje.
Udio ugovora dodijeljenih u postupcima sa samo jednim ponuditeljem i dalje je među najvišima u Uniji.
Tijela su poboljšala nadzor nad pravilnošću javne nabave kao odgovor na ranije nalaze uzastopnih revizija Komisije u području upravljanja sredstvima Unije, provedenih 2014., 2015. i 2017., u kojima su utvrđeni ozbiljni, sustavni nedostaci i nepravilnosti, posebno u vezi s upotrebom okvirnih sporazuma.
U praksi tek treba vidjeti jesu li svi prethodno utvrđeni nedostaci u potpunosti riješeni.
Nedavno su se pojavili novi rizici povezani s očitim isključivanjem zaklada od javnog interesa iz pravila o javnoj nabavi.
Vlada je u veljači 2021.
postavila ambiciozan cilj smanjenja postotka postupaka javne nabave sa samo jednom ponudom na manje od 15 %, iako nije definirala rok.
(31)
Prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo još je u ranoj fazi.
Polovina mađarskog državnog područja znatno je izložena rizicima od klimatskih promjena, uključujući suše i poplave.
To stvara potrebu za održivim rješenjima za prilagodbu klimatskim promjenama, posebno zadržavanjem prirodnih voda, uključujući obnovu prirodne hidrologije, prilagodbom poljoprivrednih praksi i pažljivim praćenjem zahvaćanja podzemnih i površinskih voda radi navodnjavanja.
Kvaliteta zraka i vode i dalje su razlog za zabrinutost.
Uporaba krutih goriva u kućanstvima, poljoprivreda i emisije iz prometa glavni su izvori onečišćenja zraka.
Velik dio mreže za opskrbu pitkom vodom u lošem je stanju, a regulatorno okruženje stvara prepreke ulaganjima.
Kružno gospodarstvo i dalje je u početnoj fazi, recikliranje komunalnog otpada nedovoljno je razvijeno, a ekonomski instrumenti nedovoljni su za suočavanje s izazovima u području okoliša.
Vlada je provela reorganizaciju gospodarenja otpadom u nekoliko koraka.
Te su promjene ograničile tržišno natjecanje u tom sektoru, a stope učinkovitosti i recikliranja su se smanjile.
Sektori za koje je vjerojatno da će se smanjiti ili preobraziti zbog zelene tranzicije osiguravaju radna mjesta za gotovo 4 % svih radnika, kojima bi osobito mogli biti potrebni usavršavanje i prekvalifikacija.
Nedostatak radne snage u energetskom sektoru mogao bi otežati prijelaz na klimatsku neutralnost.
(32)
Prometnu infrastrukturu karakteriziraju gusta mreža autocesta i elektrificirana željeznička mreža.
U Mađarskoj je došlo do znatnog porasta emisija u prometnom sektoru, koji postaje sektor s najvećim emisijama.
Mađarska je među državama članicama s najvećim prometnim zagušenjem i sve većim brojem izgubljenih sati po vozaču u gradskim područjima.
Udio novoregistriranih automobila s nultim emisijama i broj mjesta za punjenje kontinui­ rano rastu.
Iako odgovarajući pokazatelji ukazuju na vodeći položaj među usporedivim gospodarstvima u regiji, i dalje je ispod prosjeka Unije.
(33)
Istraživanje i inovacije ključni su pokretači dugoročnog rasta i konkurentnosti.
Mađarska je novi inovator.
Rashodi za istraživanje i razvoj povećavaju se i 2020. iznosili su 1,61 % BDP-a.
Nedostatak visokokvalificiranih radnika glavna je prepreka inovacijama.
Stope stjecanja tercijarnog obrazovanja među najnižima su u Uniji.
Nedavno izuzeće mladih radnika od poreza na osobni dohodak i druge strukturne promjene koje ograničavaju akademsku slobodu smanjuju privlačnost visokog obrazovanja.
Digitalne vještine i korištenje digitalnim tehnologijama u poduzećima i javnim uslugama i dalje su ispod prosjeka Unije.