C 334/86
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2022
(29)
Voimalaitosmittakaavan uusiutuvien energiahankkeiden, erityisesti maa- ja merituulipuistojen ja aurinkosähköhank­ keiden, käyttöönotto Ranskassa kärsii rajoittavasta sääntelystä ja suurista esteistä hallinnon ja lupamenettelyjen tasolla.
Liian vähäiset investoinnit sähköverkkoon kansallisella tasolla ovat myös johtaneet liityntäpisteiden vähäi­ syyteen, verkkoliitäntäkustannusten nousuun ja verkkoliitännän viipeisiin, jotka voivat tällä hetkellä kestää jopa useita kuukausia.
Maatuulipuistoja ei saa rakentaa 5–30 kilometrin päähän ympäröivistä sää-, sotilas- ja siviiliilmailututkista, minkä vuoksi noin 45 prosentilla uusista hankkeista on vaikeuksia löytää sopivia paikkoja.
Menet­ telyjä olisi parannettava, jotta vältetään puolustusvoimien turvallisuussyistä esittämät vastalauseet hyvin myöhäi­ sessä hankkeen kehitysvaiheessa.
Hyväksyntäprosessi, johon osallistuvat kansalliset, alueelliset ja paikalliset viran­ omaiset, merkitsee sitä, että toistuvat kaupunkisuunnitteluasiakirjojen päivittämispyynnöt on otettava huomioon myös alemman tason asiakirjoissa, mikä lisää hallinnollista taakkaa.
Lupamenettelyä voitaisiin nopeuttaa osoitta­ malla siihen enemmän taloudellisia ja henkilöresursseja keskushallinnon aluetasoilla (eli valtion hajautetuissa pal­ veluissa) sekä toimivaltaisissa viranomaisissa ja verkko-operaattoreissa, lisäämällä alue- ja paikallishallintojen osal­ listumista aluesuunnitteluun ja nopeuttamalla tarjouskilpailumenettelyjen soveltamista.
Hajauttamista ja kansalaisten osallistumista koskevien mekanismien vahvistaminen vähentäisi kolmansien osapuolten tekemiä valituksia.
Nämä valitukset aiheuttavat huomattavia viivästyksiä uusien hankkeiden käynnistämisessä.
Vakaa kansallisen tason sään­ telyjärjestelmä lisäisi sijoittajien varmuutta erityisesti pitkän aikavälin suunnittelun osalta.
(30)
Energiatehokkuuden parantaminen ja energiankulutuksen vähentäminen auttavat vähentämään päästöjä ja riippu­ vuutta fossiilisista polttoaineista.
Rakentamisen ja rakennusten käytön osuus kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on Ranskassa 25 prosenttia.
Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa osoitetaan yksi kokonainen osio rakennusten ener­ giaperuskorjaukseen, jonka tarkoituksena on auttaa vastaamaan haasteisiin laaja-alaisella ja monialaisella lähesty­ mistavalla.
Toimenpiteet kattavat kaikentyyppiset rakennukset, ja etusijalla ovat julkiset rakennukset.
Suunnitelma sisältää myös merkittäviä toimia yksityisen rakennuskannan ja sosiaalisen asuntotarjonnan kunnostamiseksi sekä pienten yritysten energiatehokkuuden parantamiseksi.
Ranska vahvistaa kansallisen elpymis- ja palautumissuunni­ telmansa yhteydessä mekanismeja, joilla tuetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa rakennusten lämmitystä, esimerkiksi kasvattamalla lämmitysrahastoa (Fonds chaleur) 150 miljoonalla eurolla ja korottamalla uusiutuviin energialähteisiin perustuvan lämmityksen asentamiseen tarkoitettua tukea 1 000 eurolla.
Hiilestä irtautumista kos­ kevassa Ranskan kansallisessa strategiassa (Stratégie Nationale Bas Carbone) määritellään kunnianhimoinen kehi­ tyspolku, jolla vähennetään rakennusten päästöjä ja irrotetaan rakennusten energiankulutus kokonaan hiilestä vuoteen 2050 mennessä.
Nykyinen kotitalouksille suunnattu ”Ma Prime Renov” -ohjelma tukee pääasiassa yksit­ täisiä peruskorjaustoimia.
Merkittävien energiatehokkuushyötyjen aikaansaamiseksi voitaisiin politiikkakehystä pa­ rantaa, jotta voidaan edistää pitkälle meneviä perusparannuksia ja auttaa Ranskaa lisäämään edelleen rakennus­ kantansa energiatehokkuutta.
Elokuussa 2021 hyväksytyn ilmastotoimia ja palautumiskykyä koskevan lain tavoit­ teena on vähentää energiankulutusta monin tavoin, esimerkiksi tarjoamalla sähköpolkupyörille bonuksia ja luo­ malla vähäpäästöisiä vyöhykkeitä suurkaupunkialueille.
(31)
Rajat ylittävien (kehitteillä tai suunnitteilla olevien) sähkönsiirtoyhteyksien tukeminen on edelleen ratkaisevan tärkeää, jotta suuri osa uusiutuvisa energialähteistä voidaan integroida.
Aikaistamalla investointeja sekä kotimaiseen että rajat ylittävään energiainfrastruktuuriin voidaan osaltaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja erityisesti Venäjältä tuotavasta kaasusta.
Uusissa infrastruktuuri- ja verkkoinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrast­ ruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.
Yhteenliitännät ovat ratkaisevan tärkeitä energian sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta, sillä ne yhdistävät resursseja yleisen toimitusvarmuuden saavuttamiseksi.
(32)
Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia.
Ranska voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oike­ udenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vai­ kutukset ovat suurimmat.
Lisäksi Ranska voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (19) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvis­ taakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
(33)
Neuvosto on tarkastellut Ranskan finanssipolitiikkaa ottaen huomioon komission kevään 2022 talousennusteen, ja sen arvio ilmenee erityisesti suosituksesta 1.
(34)
Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat – myös elpymisja palautumissuunnitelmiensa kautta – toimia noudattaakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia.
Ranskan osalta tämä ilmenee kaikissa neljässä suosituksessa.
(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).