C 334/4
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2022
(11)
Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Belgiaa koskevan vuoden 2022 maaraportin.
Siinä arvioitiin Belgian edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Belgia on pannut elpymisja palautumissuunnitelman täytäntöön.
Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haas­ teita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan.
Maaraportissa arvioitiin myös Belgian edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaa­ mista ja köyhyyden vähentämistä koskevien unionin yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä Yhdistyneiden kansa­ kuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.
(12)
Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuk­ sen.
Kertomuksessa käsiteltiin Belgian julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa bruttokansantuotteeseen, jäljempänä ’BKT’, ja sen julkinen velka ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa.
Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu.
Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonan­ non mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainot­ teisia julkisen talouden toimia, jotka voisivat vaarantaa kasvun.
Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua.
Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022.
Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko tarpeen ehdottaa tällaisten menettelyjen aloittamista.
(13)
Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020 antamassaan suosituksessa (11), että Belgia toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torju­ miseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi.
Se suositti myös, että Belgia harjoittaisi talo­ ustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja.
Vuonna 2021 Belgian julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 9,0 prosenttia.
Belgian finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,4 prosentista 2,9 prosent­ tiin suhteessa BKT:hen.
Belgian vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet olivat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia.
Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia, tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä.
Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa vähimmäiseläkkeiden ja terveydenhuoltoalan palkkojen pysyvistä korotuksista.
Julkisen talouden velka supistui vuonna 2021 Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 108,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 112,8 prosent­ tia.
(14)
Vuoden 2022 vakausohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa.
Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 3,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023.
Sen sijaan komission kevään 2022 talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvu on vähäisempää, 2,0 prosenttia vuonna 2022 ja 1,6 prosenttia vuonna 2023, mikä johtuu pääasiassa vuoden 2022 vakausohjelman perustana olevien makrotalouden ennusteiden aikaisemmasta koontipäivästä, joka oli ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan.
Hallitus ennakoi vuoden 2022 vakausohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,6 prosenttiin vuonna 2023.
Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa talouden toimeliaisuuden tukevasta kasvusta ja useimpien hätätoimenpiteiden lakkaamisesta.
Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan (hienoisesti) supistuvan 108,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja kasvavan 108,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023.
Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 ta­ lousennusteen mukaan 5,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,4 prosenttia vuonna 2023.
Vuonna 2022 tämä vastaa vuoden 2022 vakausohjelmassa ennakoitua alijäämää, vaikka komission kevään 2022 talousennusteessa makrota­ louden skenaario on epäedullisempi, sillä vuoden 2022 vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioissa on otettu huomioon tekninen korjaus, joka kuvastaa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seurausten vaikutusta talousarvioon pelkästään vuonna 2022.
Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on vuonna 2023 suurempi, mikä johtuu pääasiassa epäsuotuisammasta makrotalouden skenaa­ riosta ja vuoden 2022 vakausohjelman myöhempien vuosien osalta vielä täsmentämättömistä toimenpiteistä.
Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on vuonna 2022 pitkälti samanlainen kuin vakausohjelmassa, 107,5 prosenttia, mutta vuonna 2023 sitä pienempi, 107,6 prosenttia, mikä kuvastaa BKT-deflaattorin vähäisempää kasvua vuoden 2022 vakausohjelmassa.
Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan keskipitkän aikavälin (keskimäärin 10 vuoden) potentiaalisen tuotannon kasvun arvioi­ daan olevan 1,4 prosenttia.
Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Belgian talouden potentiaalista kasvua.
(11) Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Belgian vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Belgian vuoden 2020 vakausohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 1).