C 334/160
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2022
kulutuspaikkoihin.
Verkkokapasiteetin kehittäminen on erityisen tärkeää ottaen huomioon, että sähköverkon ka­ pasiteetista aiheutuvia rajoitteita ilmeni entistä enemmän vuonna 2021, minkä vuoksi uusiutuvaa energiaa koske­ vien hankkeiden täytäntöönpano on viivästynyt.
Uusiutuvan energian kapasiteetin käyttöönottoon liittyviä hallin­ nollisia menettelyjä voitaisiin yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa.
Kaasuun liittyvissä uusissa infrastruktuuri- ja verk­ koinvestoinneissa suositellaan ottamaan huomioon tulevaisuuden vaatimukset, jotta pitkän aikavälin kestävyys voidaan mahdollistaa muuttamalla infrastruktuuri ja verkot tulevaisuudessa kestäviä polttoaineita hyödyntäviksi.
Lisäksi parantamalla energiatehokkuutta voidaan vähentää hiilipäästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista kustannustehokkaasti, kuten myös tuontia Venäjältä.
Parantamisen varaa on erityisesti rakennusten peruskorjauk­ sissa sekä lämpöpumppujen ja kaukolämmön käyttöönotossa rakennusalalla sekä energiaintensiivisten teollisuu­ denalojen sähköistämisessä ja puhtaan energian tarjoamisessa.
Alankomaiden on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.
(26)
Lisäinvestoinnit liikenneinfrastruktuuriin voisivat auttaa poistamaan pullonkauloja ja tukemaan kestävää liikkuvuut­ ta.
Rautatie- ja maantieinfrastruktuuri on ylikuormitettu.
Alankomaiden rautatieverkko on Euroopan liikennöidyin.
Alankomaat on ottamassa käyttöön Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää tukeakseen rautatieverkkoka­ pasiteetin lisäämistä.
Vaikka liikenneruuhkia on hieman alle unionin keskiarvon, vuonna 2019 niistä aiheutuvien kustannusten arvioitiin olevan 4 prosenttia Alankomaiden vuotuisesta BKT:sta.
Kestävään liikenneinfrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla voi olla myönteisiä heijastusvaikutuksia sisämarkkinoihin, kun otetaan huomioon Alan­ komaiden liikenteen solmukohtien merkitys (Rotterdamin satama, Schipholin lentoasema).
Ne voisivat myös vä­ hentää maan suurta riippuvuutta öljystä (39 % energiapaletista vuonna 2020).
(27)
Liialliset typpilaskeumat vahingoittavat ympäristöä ja jarruttavat rakennus- ja maataloustoimintaa.
Typpiylijäämä on nelinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna ja ammoniakkipäästöt hehtaaria kohti ovat Euroopan suurimmat.
Typpilaskeumat ovat liian korkeita biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.
Ne vaikut­ tavat veden laatuun ja johtavat siihen, että Alankomaat ylittää neuvoston direktiivissä 91/676/ETY (20) (nitraatti­ direktiivi) säädetyt raja-arvot.
Ylimmän hallintotuomioistuimen vuonna 2019 antaman tuomion johdosta Alanko­ maiden hallituksen on ryhdyttävä toimiin typpilaskeumien vähentämiseksi Natura 2000 -alueilla.
Typpilaskeumien vähentäminen vaatii siirtymistä kestävään maatalouteen, mikä edellyttää huomattavia investointeja.
Maatalouden osuus typpilaskeumista on 45 prosenttia, erityisesti tehokarjankasvatuksen vuoksi.
Alankomaiden eläintiheys on unionin suurin.
(28)
Nopeutettu siirtyminen ilmastoneutraaliuteen ja luopuminen fossiilisista polttoaineista aiheuttaa monilla aloilla huomattavia rakenneuudistuskustannuksia.
Alankomaat voi kuitenkin hyödyntää koheesiopolitiikan yhteydessä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia siirtymisen sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi alueilla, joilla vaikutukset ovat suurimmat.
Lisäksi Alankomaat voi hyödyntää Europan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (21) perustettua Euroopan sosiaalirahasto plussaa parantaakseen työllistymismahdollisuuksia ja vahvis­ taakseen sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
(29)
Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto (22) ilmenee suosituksesta 1.
(30)
Koska euroalueen jäsenvaltioiden taloudet ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa ja koska ne myötävaikuttavat yhdessä talous- ja rahaliiton toimintaan, neuvosto on suosittanut, että euroalueen jäsenvaltiot toteuttavat toimia noudat­ taakseen euroaluetta koskevassa vuoden 2022 suosituksessa esitettyjä suosituksia.
Alankomaiden osalta tämä ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 3.
(31)
Neuvosto on tutkinut vuoden 2022 vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja arvioinnin perusteella.
Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät suosituksista 1 ja 4.
Suositus 1 tukee osaltaan myös euroalueelle annettujen vuoden 2022 suositusten, erityisesti suosituksen 1, täy­ täntöönpanoa.
Suosituksissa 1 ja 4 tarkoitetuilla finanssi- ja muilla politiikoilla autetaan korjaamaan muun muassa suureen vaihtotaseen ylijäämään liittyvää epätasapainoa.
Suosituksessa 1 tarkoitetuilla politiikoilla autetaan myös korjaamaan epätasapainoja, jotka liittyvät suureen yksityiseen velkaan,
(20) Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nit­ raattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1).
(21) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).
(22) Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.