C 334/142
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2022
(24)
Koulutustulokset jäävät Unkarissa unionin keskiarvon alapuolelle.
Perustaidot ovat 15. ikävuoteen mennessä huo­ mattavasti alle unionin ja alueellisten keskiarvojen, ja ne ovat heikentyneet viime vuosikymmenen aikana.
Vastoin eurooppalaisia suuntauksia koulunkäynnin keskeyttäminen ei ole viime vuosikymmenen aikana vähentynyt: se oli 12,0 prosenttia vuonna 2021, kun unionin keskiarvo oli 9,7 prosenttia.
Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen on yleisempää vähiten kehittyneissä piirikunnissa ja kuusi kertaa yleisempää romanien kuin muun väestön keskuu­ dessa.
Korkeakoulututkinnon suorittaneiden 25–34-vuotiaiden osuus on kasvanut vuodesta 2010, mutta on edel­ leen unionin alhaisimpia.
Aikuiskoulutuksen osallistumisaste on vain hieman yli puolet unionin keskiarvosta.
Digitaaliset taidot ovat puutteelliset erityisesti köyhempien ihmisten keskuudessa.
Kahdessa alimmassa tulokvartii­ lissa vain 13 prosentilla ja 18 prosentilla unkarilaisista on vähintään digitaaliset perustaidot, ja nämä prosenttiosuu­ det ovat unionin alhaisimpia.
Muita heikommassa asemassa olevilla opiskelijoilla on vähäiset mahdollisuudet päästä korkeakoulutukseen.
Koulutuksen eriarvoisuus vähentää sosiaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksia.
Koulujärjestel­ män tehottomuus ja epätasa-arvo liittyvät todennäköisesti opetussuunnitelman opettajille tarjoamaan vähäiseen autonomiaan, sosioekonomisen monimuotoisuuden puutteeseen kouluissa sekä opettajien alhaisiin palkkoihin.
Opettajapula on yhä suurempi ongelma.
Vaikka yhdistelmäindikaattorit, kuten opettaja-oppilassuhde, eivät viittaa akuuttiin pulaan, tarkempi analyysi osoittaa, että opettajista on pulaa tiettyjen aineiden, kuten matematiikan, tiedeaineiden ja vieraiden kielten, osalta.
Opettajapula liittyy myös koulujärjestelmän hajanaisuuteen, sillä puolessa kaikista ala- ja yläkouluista on alle 150 oppilasta.
Pätevien opettajien puutteesta kärsivät erityisesti koulut, joissa muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden osuus on suuri.
Yli puolet opettajakoulutuksen suorittaneista toimii muissa ammateissa, mikä johtuu opettajien suuresta työmäärästä ja alhaisesta palkkatasosta erityisesti uran alussa.
Lisäksi koulujen keskitetty hallinnointi jättää rehtoreille vain vähän päätäntävaltaa ja välineitä parantaa opetuksen laatua.
(25)
Terveystilanne on heikompi kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa, mikä johtuu sekä epäterveellisistä elämänta­ voista että terveydenhuollon heikosta vaikuttavuudesta.
Tupakoinnin, alkoholin ongelmakäytön ja lihavuuden yleisyys on unionin kärkeä.
Unkarilaiset ovat unionissa kaikkein suurimmassa riskissä kuolla ennenaikaisesti huonon ilmanlaadun vuoksi.
Vältettävissä olevien kuolemantapausten määrä on unionin suurimpia, mikä johtuu osittain riittämättömistä seulonnoista ja puutteellisesti järjestetystä perusterveydenhuollosta.
Laadukkaan hoidon saatavuudessa on merkittäviä sosioekonomisia eroja, mikä johtuu terveydenhuollon huomattavasta henkilöstöva­ jeesta erityisesti yleislääkärien ja sairaanhoitajien osalta.
Sairaalaverkosto on hajanainen, ja sairaalapaikkoja on paljon.
Potilaiden sairaalajaksot ovat Unkarissa unionin pisimmät, sillä päiväkirurgian käyttö on edelleen vähäistä unionin keskiarvoon verrattuna.
Hiljattain toteutetuilla uudistuksilla on kannustettu yleislääkäreitä yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on parantaa palvelujen tarjontaa.
Lisäksi on toteutettu huomattavia toimenpiteitä lääkäreille maksettavien ylimääräisten palkkioiden poistamiseksi ja lääkäripulan korjaamiseksi.
(26)
Puutteelliset riippumattomat valvontamekanismit sekä tiiviit yhteydet politiikan ja tiettyjen yritysten välillä edistävät korruptiota.
Vakavienkaan syytösten perusteella ei järjestelmällisesti ryhdytä päättäväisiin tutkinta- ja syytetoimiin, kun on kyse korruptiotapauksista, joissa on osallisina korkeita virkamiehiä tai heidän lähipiiriään.
Väitettyä rikol­ lista toimintaa koskevan tutkinnan lopettamispäätöksiin liittyvä vastuuvelvollisuus antaa edelleen aihetta huoleen, koska syyttäjälaitoksen tekemien päätösten riitauttamiseen ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja.
Kansalaisyhteis­ kunnan valvontamahdollisuudet kutistuvat, kun tiedotusvälineiden vapautta rajoitetaan, kansalaisjärjestöjen toimin­ taympäristö muuttuu vihamieliseksi ja läpinäkyvyyttä ja julkisen tiedon saatavuutta koskevien sääntöjen sovelta­ miseen kohdistuu jatkuvasti haasteita.
Kaikki nämä seikat heikentävät entisestään korruptiontorjunnan kehystä.
Hallitus lykkäsi joulukuussa 2021 useimpien vuosia 2020–2022 koskevan korruptiontorjuntastrategiansa toimen­ piteiden täytäntöönpanoa (17).
(27)
Oikeusjärjestelmän riippumattomuus, tehokkuus ja laatu ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa yritysten houkuttele­ misessa ja talouskasvun mahdollistamisessa.
Oikeuslaitoksen riippumattomuuteen liittyy edelleen ongelmia.
Kan­ sallisella tuomarineuvostolla on yhä vaikeuksia valtakunnallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan toimivallan tasapainottamisessa.
Korkeimman oikeuden presidentin valintaa koskevat säännöt aiheuttavat riskin maan ylimpään tuomioistuimeen kohdistuvasta poliittisesta vaikuttamisesta.
Asianjakojärjestelmän läpinäkyvyyden puutteen takia osapuolet eivät voi tarkistaa, onko asiassa sovellettu perusteetonta harkintavaltaa.
Perustuslakituomioistuimen rooli tavallisten tuomioistuinten tuomioiden valvonnasta on herättänyt kysymyksiä, sillä parlamentti valitsee sen jäsenet ilman oikeuslaitoksen osallistumista.
(17) Komissio lähetti Unkarille 27 päivänä huhtikuuta kirjallisen ilmoituksen yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2092 6 artiklan 1 kohdan nojalla (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1).