C 334/86
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2022
(29)
Elektrivõrgu jaoks toodetava taastuvenergia projektide, eelkõige maismaa ja avamere tuuleparkide ja päikeseener­ giaprojektide kasutuselevõtmist Prantsusmaal takistavad piiravad õigusnormid ning suured haldus- ja lubade andmi­ sega seotud tõkked.
Riigi tasandil elektrivõrku tehtavate investeeringute ebapiisavus on kaasa toonud ka juurdepää­ supunktide nappuse, suurendades võrguühenduskulusid ja tekitades võrku ühendamisel viivitusi, mis praegu võivad kesta mitu kuud.
Maismaa tuuleparke ei ole lubatud ehitada 5–30 km kaugusele meteoroloogia-, sõjaväe- ja tsiviillennundusradaritest, mille tagajärjel on ligikaudu 45 % uute projekti puhul keeruline leida sobivaid asukohti.
Menetlusi tuleks parandada, et vältida sõjaväepoolseid julgeolekuga seotud piiranguid projekti väljatöötamise väga hilises etapis.
Riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi hõlmav heakskiitmisprotsess tähendab seda, et sagedased taotlused linnaplaneerimisdokumentide ajakohastamiseks peavad kajastuma ka madalamate tasandite dokumentides, mis tekitab täiendavat halduskoormust.
Lubade andmise protsessi saaks kiirendada, eraldades selle jaoks piirkondlike tasandite keskvalitsustes (st detsentraliseeritud riigitalitustele), samuti pädevates asutustes ja võrguettevõtjates rohkem inim- ja rahalisi ressursse, kaasates piirkondlikud ja kohalikud haldusasutused ulatusli­ kumalt ruumilisse planeerimisse ning viies kiiremini läbi hankemenetlusi.
Üldsuse osalemise ja detsentraliseerimise mehhanismide tugevdamine vähendaks kolmandate isikute kaebusi, mis on üks uute projektide kasutuselevõtmisel esinevate suurte viivituste põhjus.
Stabiilne riigi tasandi õigusraamistik pakuks investoritele suuremat selgust, eelkõige pikaajalise planeerimise seisukohast.
(30)
Energiatõhususe suurendamine ja energiatarbimise vähendamine aitavad vähendada heitkoguseid ja fossiilkütuste kasutamist.
Prantsusmaal tekitavad ehitus ja hoonete kasutamine 25 % kogu kasvuhoonegaaside heitest.
Taaste- ja vastupidavuskavas on hoonete energiatõhusale renoveerimisele pühendatud terve komponent, mis aitab lahendada seotud probleeme laiaulatuslikul valdkondadeülesel viisil.
Meetmed hõlmavad igat liiki hooneid, käsitades priori­ teetsena avalikke hooneid, aga ka ulatuslikku tegevust erasektori hoonefondi ja sotsiaaleluruumide renoveerimiseks ning väikeettevõtjate energiatõhususe suurendamiseks.
Oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava raames tugevdab Prantsusmaa hoonete taastuvenergial põhineva kütmise toetamise mehhanisme, näiteks suurendades nn küttefondi 150 miljoni euro võrra ja taastuvenergial põhinevate kütteseadmete paigaldamise subsiidiumi 1 000 euro võrra.
Prantsusmaa riiklikus CO2 heite vähendamise strateegias (Stratégie Nationale Bas Carbone) on määratletud ambitsioo­ nikas trajektoor hoonetest pärit heite vähendamiseks ja 2050. aastaks hoonetes tarbitava energia täiesti CO2 heite vabaks muutmiseks.
Praeguse leibkondadele suunatud kavaga „Ma Prime Renov“ subsideeritakse peamiselt üksikuid renoveerimismeetmeid.
Selleks et soodustada suurema energiatõhususe saavutamist, saaks poliitikaraamistikku täiustada, et stimuleerida põhjalikku renoveerimist ja aidata Prantsusmaal veelgi parandada oma hoonefondi ener­ giatõhusust.
2021. aasta augustis vastu võetud kliima- ja vastupidavusseaduse eesmärk on vähendada energiatar­ bimist mitmel viisil, näiteks nähes ette hüvitised elektrijalgrataste eest ja luues suurtes linnastutes vähese heitega alad.
(31)
Taastuvate energiaallikate suure osakaalu saavutamiseks on jätkuvalt ülimalt tähtis lisatoetus (väljatöötatavatele või kavandatud) piiriülestele elektrivõrkudevahelistele ühendustele.
Võimalikult kiired investeeringud nii riigisisesesse kui ka piiriülesesse energiataristusse aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja eelkõige Venemaa gaasist.
Uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.
Süsteemidevahelised ühendused on äärmiselt olulised energia siseturu tõhusaks toimimiseks, kasutades ühiselt vahendeid üldise energiavarustuskindluse saavuta­ miseks.
(32)
Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimis­ väärseid ümberkorralduskulusid, saab Prantsusmaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades.
Lisaks saab Prantsusmaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.
(33)
Võttes arvesse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi, on nõukogu Prantsusmaa eelarvepoliitika läbi vaadanud ja tema hinnang kajastub eelkõige soovituses 1.
(34)
Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimi­ misse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi.
Prantsusmaa puhul kajastub see kõigis neljas soovituses.
(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).