C 334/4
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2022
(11)
23. mail 2022 avaldas komisjon Belgia kohta 2022. aasta riigiaruande.
Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Belgia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud.
Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse.
Samuti hinnati Belgia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.
(12)
23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande.
Kõnealuses aruandes arutati Belgia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal alusle­ pingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset.
Aruandes jõuti järel­ dusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei olnud täidetud.
Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu.
Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud.
Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.
(13)
Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Belgial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majan­ dust ja selle taastumist.
Samuti soovitati Belgial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepolii­ tikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid.
Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,5 %-le SKPst 2021. aastal.
Belgia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 4,4 %-lt SKPst 2020. aastal 2,9 %-le SKPst 2021. aastal.
Belgia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega.
2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.
Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaa­ lustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need miinimumpensionide ja tervishoiusektori palkade püsivat suurendamist.
Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 112,8 %-lt SKPst 2020. aastal 108,2 %-le SKPst 2021. aastal.
(14)
2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on soodne.
Valit­ suse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,0 % ja 2023. aastal 1,9 %.
Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,0 % ja 2023. aastal 1,6 %, mis tuleneb peamiselt 2022. aasta stabiilsusprogrammi aluseks olevate makromajanduslike prognooside varasemast koostamise lõppkuupäevast, mis oli enne Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algust.
Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,6 %-le SKPst.
Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt majandustegevuse tugevat kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete tühistamist.
2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema (marginaalselt) 2022. aastal 108,0 %ni ja seejärel suurenema 2023. aastal 108,8 %ni.
Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoo­ sis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,0 % SKPst ja 4,4 % SKPst.
2022. aastal on see kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga, olgugi et komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi makromajanduslik stsenaarium oli ebasoodsam, kuna 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides arvestatakse tehnilise parandusega, mis kajastab ainult 2022. aastal Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärgede mõju eelarvele.
2023. aastaks prognoositakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis suuremat valitsemissektori eelarve puudujääki, peamiselt ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi ja meet­ mete tõttu, mida pole veel 2022. aasta stabiilsusprogrammi hilisemate aastate kohta täpsustatud.
Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal üldjoontes sarnane ehk 107,5 %, kuid 2023. aastal madalam ehk 107,6 %, mis kajastab 2022. aasta stabiilsusprogrammi SKP deflaatori väiksemat kasvu.
Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potent­ siaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,4 %.
See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taasteja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Belgia potentsiaalset majanduskasvu.
(11) Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Belgia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 1).