C 334/58
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2022
(26)
2020. aasta andmete kohaselt ei impordi Iirimaa Venemaalt toornaftat ega gaasi.
Iirimaa sõltuvus Venemaa söest (22 % söeimpordist) on väiksem kui liidu keskmine olukorras, kus ka tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (7,6 %) on samuti väiksem kui liidu keskmine.
Kuigi Iirimaa sõltuvus Venemaa naftast ja gaasist on liidu keskmisest piiratum, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Iirimaa jaoks pakilist vajadust suurendada jõupingutusi, et saavutada riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärgid.
Iirimaa kliimameetmete kava sisaldab ambitsioonikat eesmärki muuta riigi energiasüsteemi 2030. aastaks.
See võimaldab Iirimaal aastatel 2018–2030 vähendada kasvuhoonegaaside koguheidet 51 %.
Vajalikud reformid ja nende muutuste ulatus on märkimisväärsed, alates vajalike avaliku ja erasektori investeeringute tagamisest kuni kohustuste õigeaegse täitmiseni.
Selleks et täielikult ära kasutada taastuvaid energiaallikaid ja saavutada Iirimaa kliimaeesmärgid, on vaja Iirimaa energiataristut põhjalikult uuendada.
Fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel on keskse tähtsusega investeerimisraamistiku loomine, mis soodustab ja stimuleerib investeerimist üleminekusse rohe­ lisele energiale.
Taastuvate energiaallikate puhul esineb planeerimis- ja loasüsteemis endiselt probleeme, eelkõige seoses planeerimislubade andmise menetluste pika kestusega ning pikkade ja kulukate kaebemenetlustega.
Planee­ rimis- ja loasüsteemi tõhususe parandamine, tagades asjakohaste ressursside kättesaadavuse planeerimisprotsessi kõigis etappides, ning üldise raamistiku ratsionaliseerimine võib kiirendada suuremahulisi arendusi, kiirendades seeläbi rohepööret.
Lisaks on ülekoormuse vähendamisel ja elektrivõrgu stabiilsuse parandamisel otsustava täht­ susega elektrivõrgu laiendamine ja tugevdamine ning taristu toetamine peamistes asukohtades.
Eelkõige toetavad energiavarustuse suuremat kindlust uued elektriülekande võrkudevahelised ühendused naaberriikidega.
Vaja on ka suuremat salvestamise võimsust ja elektrisõidukite laadimispunktide massilist kasutuselevõttu.
Lisaks aitaks riikliku taastuvallikatest toodetud vesiniku strateegia väljatöötamine energiaallikate jaotust mitmekesistada.
(27)
Energiatõhususe meetmetel on oluline roll energiatarbimise vähendamisel.
Suur energiasääst on vajalik mitte ainult Iirimaa kliimaeesmärkide saavutamiseks, vaid ka kogu liitu hõlmava eesmärgi saavutamiseks vähendada kasvuhoo­ negaaside heite netokogust 55 %.
Kuigi kliimameetmete kava on õigel teel, on Iirimaa kasvuhoonegaaside heitko­ guste vähendamise osas seni maha jäänud.
Kohaldades energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja taotledes hoonetes suurt energiasäästu, võiks Iirimaa vähendada oma sõltuvust energiaimpordist.
Suurem hulk elektrisõidu­ keid võiks kasutada ära kodumaist elektritootmist, selle asemel et toetuda kütuse impordile.
Kuna kliimameetmete kava sisaldab eesmärki, et 2030. aastaks peab Iirimaa teedel olema miljon elektrisõidukit, on vaja elektrisõidukite laadimispunkte märkimisväärselt suuremal määral kasutusele võtta.
Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Iirimaal veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõ­ husust.
(28)
Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimis­ väärseid ümberkorralduskulusid, saab Iirimaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehha­ nismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades.
Lisaks saab Iirimaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.
(29)
Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arva­ mus (20) kajastub soovituses 1.
(30)
Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimi­ misse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi.
Iirimaa puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2,
(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).
(20) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.