C 334/160
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2022
on täiendavaid investeeringuid, et suurendada taastuvenergia kasutuselevõttu ja taastuvenergia tootmiskohtadest tarbimiskohtadesse ülekandmiseks vajalikku võrgu võimsust.
Võrgu võimsuse suurendamine on eriti oluline, arves­ tades, et 2021. aastal elektrivõrgu võimsuse piirangud jätkuvalt suurenesid, mis põhjustas viivitusi taastuvenergia­ projektide elluviimisel.
Taastuvenergia kasutuselevõtu haldusmenetlusi võiks veelgi lihtsustada ja ühtlustada.
Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.
Energiatõhususe suurendamine on kulu­ tõhus võimalus vähendada veelgi CO2 heidet ja sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest.
Eelkõige oleks võimalik tõhustada hoonete renoveerimist ning suurendada soojuspumpade ja kaugkütte kasutuselevõttu hoonesektoris, samuti elektrifitseerimist ja puhta energiaga varustamist energiamahukates tööstusharudes.
Selleks, et Madalmaad oleksid kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähen­ dada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.
(26)
Täiendavad investeeringud transporditaristusse võivad aidata kõrvaldada kitsaskohti ja toetada kestlikku liikuvust.
Raudtee- ja maanteetaristu on ülekoormatud.
Madalmaade raudteevõrk on Euroopas kõige enam kasutatav.
Madal­ maad võtavad kasutusele Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi, et toetada oma raudteevõrgu läbilaskevõime suurendamist.
2019. aastal läksid liiklusummikud (mida oli küll veidi alla liidu keskmise) hinnanguliselt maksma 4 % Madalmaade aastasest SKPst.
Investeeringud kestliku liikuvuse taristusse võivad avaldada positiivset ülekanduvat mõju ühtsele turule, arvestades Madalmaade transpordisõlmede (Rotterdami sadam, Schipholi lennujaam) tähtsust, ning vähendada veelgi riigi suurt sõltuvust naftast (mille osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 39 %).
(27)
Liigne lämmastiku sadestumine kahjustab keskkonda ning pärsib ehitus- ja põllumajandustegevust.
Lämmastiku ülejääk on neli korda suurem kui liidus keskmiselt, samas kui ammoniaagi heitkogused hektari kohta on Euroopa suurimad.
Lämmastiku sadestumine on elurikkuse eesmärkide saavutamiseks liiga suur, mõjutab vee kvaliteeti ja põhjustab Madalmaades nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (20) (nitraadidirektiiv) piirmäärade ületamist.
Vastavalt Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutseva riiginõukogu 2019. aasta otsusele peab Madalmaade valitsus võtma meetmeid lämmastiku sadestumise vähendamiseks Natura 2000 aladel.
Lämmastiku sadestumise edasine vähendamine eeldab üleminekut kestlikule põllumajandusele, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid.
Põllu­ majanduse arvele langeb 45 % lämmastiku sadestumisest, eelkõige intensiivse loomakasvatuse tõttu.
Madalmaades on suurim loomkoormus liidus.
(28)
Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimis­ väärseid ümberkorralduskulusid, saavad Madalmaad ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades.
Lisaks saavad Madalmaad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.
(29)
Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arva­ mus (22) kajastub soovituses 1.
(30)
Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimi­ misse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi.
Madalmaade puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 3.
(31)
Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud.
Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antavad nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1 ja 4.
Soovitus 1 aitab kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese soovituse rakendamisele.
Soovitustes 1 ja 4 osutatud eelarvepoliitilised meetmed ja muud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada jooksevkonto suure ülejäägiga seotud tasakaalustamatust.
Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähen­ dada ka erasektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust,
(20) Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).
(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).
(22) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.