1.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 334/143
(28)
Ungaril on teiste liikmesriikidega võrreldes nõrgad tulemused sotsiaaldialoogi, esmaste õigusaktide koostamisse sidusrühmade kaasamise, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise ning tõenduspõhiste vahendite kasutamise valdkonnas.
Riikikke eeskirju, mis käsitlevad õigusaktide eelnõude puhul korraldatavaid kohustuslikke avalikke konsultatsioone ja nende mõjuhinnanguid, on süstemaatiliselt eiratud.
Nende õigusaktide arv, mille asjus on korraldatud konsultatsioon, on viimastel aastatel märkimisväärselt vähenenud.
(29)
Maksusüsteemi edasiseks parandamiseks on võetud meetmeid, kuid probleeme on endiselt.
Tööjõu maksukoormus on vähenenud, kuid on paljude madalapalgaliste töötajate jaoks ikka kõrge.
Sektoripõhised maksud ja väikeste maksude suur arv muudavad maksusüsteemi keerukaks ja suurendavad nõuete täitmisega seotud kulusid, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul.
(30)
Regulatiivsed tõkked ja riigi sekkumine tooteturgudel takistavad tõhusate ettevõtete väljavalimist ja piiravad konku­ rentsi.
Konkurentsialase kontrolli sihtotstarbelised erandid ettevõtete tehingutele takistavad turu toimimist ja pärsivad investeeringuid.
Samuti on probleem õigusraamistiku prognoosimatus, eriti jaemüügisektoris, mida käsit­ levaid õigusnorme on viimastel aastatel sageli muudetud.
Eeskirjad ja maksud võivad takistada ettevõtetel kasvada, eelkõige jaemüügi ja kommunaalteenuste valdkonnas.
Kutsealade reguleerimine on endiselt piirav.
Aeglased ja kulukad maksejõuetusmenetlused võivad takistada raskustes olevate ettevõtete restruktureerimist.
Hanketurg on jätkuvalt haavatav konkurentsivastastele tavadele.
Ainult ühe pakkujaga menetluste tulemusena sõlmitud lepingute osakaal on üks liidu kõrgemaid.
Ametiasutused parandasid riigihangete nõuete täitmise järelevalvet vastusena liidu vahendite juhtimise valdkonnas 2014., 2015. ja 2017. aastal tehtud komisjoni järjestikuste auditite käigus saadud varasematele tulemustele, milles tehti kindlaks märkimisväärsed süsteemsed puudused ja ebakõlad, eelkõige raam­ lepingute kasutamise puhul.
Kõigi varem kindlaks tehtud puuduste täielikku kõrvaldamist tuleb veel praktikas jälgida.
Hiljuti tekkisid uued riskid seoses avalikes huvides usaldushalduste näilise väljajätmisega riigihanke-eeskir­ jade kohaldamisalast.
2021. aasta veebruaris seadis valitsus ise ambitsioonika eesmärgi vähendada ainult ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähem kui 15 %-le, kuigi ta ei määranud selleks kindlat ajakava.
(31)
Üleminek kliimaneutraalsele majandusele on veel varajases etapis.
Kliimamuutused, sealhulgas põuad ja üleujutused, ohustavad märkimisväärselt poolt Ungari territooriumist.
See tekitab vajaduse kestlike kliimamuutustega kohane­ mise meetmete järele, eelkõige loodusliku veesidumise kaudu, sh taastades loomuliku hüdroloogilise režiimi, kohandades põllumajandustavasid ning jälgides hoolikalt põhja- ja pinnaveevõttu niisutamise eesmärgil.
Jätkuvalt valmistavad muret õhu- ja veekvaliteet.
Peamised õhusaaste allikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori heide.
Suur osa joogiveevarustusvõrgust on halvas seisukorras ja õiguskeskkond takistab sinna investeerimist.
Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid on ebapiisavad, et lahendada keskkonnaprobleeme.
Valitsus korraldas jäätmekäitluse etapiviisiliselt ümber.
Muudatused piirasid konkurentsi selles sektoris ning nende kõrvalmõjuna vähenes tõhusus ja ringlussevõtu määr.
Rohepöörde tõttu tõenäoliselt tähtsust kaotavates või ümberkujundatavates sektorites töötab peaaegu ligikaudu 4 % kõigist töölistest, kes võivad eelkõige vajada täiendus- ja ümberõpet.
Tööjõupuudus energee­ tikasektoris võib takistada üleminekut kliimaneutraalsusele.
(32)
Transporditaristut iseloomustab tihe kiirteede ja elektriraudteede võrgustik.
Ungari transpordisektori heitkogused on märkimisväärselt suurenenud ja sellest hakkab kiiresti saama kõige suuremate heitkogustega sektor.
Ungari on üks kõige rohkemate liiklusummikutega liikmesriikidest, kusjuures juhi kohta kaotatakse linnapiirkondades üha rohkem tunde.
Hiljuti registreeritud heiteta sõiduautode osakaal ja laadimispunktide arv kasvab pidevalt.
Kuigi Ungari on vastavate näitajate poolest teiste selle piirkonna riikide hulgas juhtpositsioonil, jäävad need ikka alla liidu keskmise.
(33)
Teadusuuringud ja innovatsioon on pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kriitilise tähtsusega.
Ungari on esilekerkiv innovaator.
Teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused suurenevad ja jõudsid 2020. aastal 1,61 %-ni SKPst.
Innovatsiooni takistab peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puudumine.
Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on üks liidu madalamatest.
Hiljutine füüsilise isiku tulumaksu vabastus noortele töötajatele ja muud akadeemilist haridust tõkestavad struktuursed muudatused vähendavad kõrghariduse atraktiiv­ sust.
Digioskused ning ettevõtete ja avaliku sektori asutuste digitehnoloogia kasutamine on jätkuvalt alla liidu keskmise.