C 334/142
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2022
(24)
Ungari haridustulemused jäävad alla liidu keskmise.
15 aasta vanuste põhioskused on märkimisväärselt alla liidu ja piirkondlike keskmiste ning on viimasel kümnendil vähenenud.
Vastupidiselt Euroopa suundumustele ei ole hari­ dussüsteemist varakult lahkumine viimasel kümnendil vähenenud ja oli 2021. aastal 12,0 %, mis on suurem kui liidu keskmine 9,7 %.
Haridussüsteemist varakult lahkumine on suurem vähem arenenud piirkondades ja kuus korda suurem romade kui muude rühmade hulgas.
Kolmanda taseme hariduse diplomiga 25–34-aastaste osakaal on alates 2010. aastast suurenenud, aga on jätkuvalt üks liidu madalamaid.
Osalemine täiskasvanuõppes on veidi üle poole liidu keskmisest.
Digioskused on ebapiisavad, eelkõige vaesemate inimeste hulgas.
Kahes kõige madalama sissetulekuga kvartiilis on elementaarsed digioskused ainult 13 %-l ja 18 %-l ungarlastest, mis on liidus ühed kõige madalamad protsendid.
Ebasoodsas olukorras õpilastel on vähe võimalusi kõrghariduses osaleda.
Ebavõrdsus hariduses vähendab sotsiaalse liikuvuse võimalust.
Koolisüsteemi vähene tulemuslikkus ja võrdsus on tõenäoliselt seotud väheste võimalustega iseseisvalt õppekava kindlaks määrata, koolides sotsiaal-majandusliku mitmekesisuse puudumise ja õpetajate madalate palkadega.
Õpetajate puudus on üha suurem probleem.
Kuigi koondnäitajad, näiteks õpetajate ja õpilaste suhtarv, ei osuta märkimisväärsele puudujäägile, näitab üksikasjalikum analüüs, et õpetajaid on puudu konkreetsete õppeainete, näiteks matemaatika, loodusteaduste ja võõrkeelte puhul.
Õpetajate puudus on samuti seotud koolisüsteemi killustatusega, kuna pooltel kõigist alg- ja põhikoolidest on vähem kui 150 õpilast.
Ebasoodsas olukorras õpilaste suure osakaaluga koolid kannatavad üldjuhul eriti suurel määral kvalifitsee­ ritud õpetajate puuduse all.
Rohkem kui pooled õpetajahariduse eriala lõpetanutest asuvad tööle muul ametikohal, kuna õpetajate töökoormus on suur ja nad saavad madalat palka, eelkõige oma karjääri alustades.
Lisaks sellele jätab koolide keskne juhtimine koolidirektoritele piiratud iseseisvuse ja vahendid õppekvaliteedi parandamiseks.
(25)
Tervisenäitajad on enamikust liikmesriikidest halvemad, mis kajastab nii ebatervislikke eluviise kui ka tervishoiutee­ nuste piiratud tulemuslikkust.
Suitsetamise, alkoholi liigtarvitamise ja ülekaalu levik on liidu suurimate hulgas.
Ungarlastel on liidus kõige suurem tõenäosus surra enneaegselt halva õhukvaliteedi tõttu.
Välditavate surmade arv on liidu üks suurimaid, mis on osaliselt seletatav sõeluuringute ja esmatasandi tervishoiu juhtimise ebapiisavusega.
Kvaliteetse arstiabi kättesaadavuse osas esineb olulist sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust, mille põhjustab märki­ misväärne tervishoiutöötajate, eelkõige üldarstide ja medõdede puudus.
Haiglavõrgustik on killustatud ja sellel on palju haigla voodikohti.
Ungari patsiendid veedavad liidu riikidest haiglas kõige rohkem aega, kuna päevaste kirurgiaprotseduuride elluviimise määr on jäänud liidu keskmisega võrreldes madalaks.
Hiljutised reformid on julgustanud üldarste tegema koostööd, mis peaks teenuste osutamist parandama.
On võetud märkimisväärseid meetmeid, et kõrvaldada jootraha maksed ja vähendada arstide puudust.
(26)
Korruptsiooni soodustavad puudulikud sõltumatud kontrollimehhanismid ning poliitika ja teatavate äriühingute tihe omavaheline seotus.
Tõsiste süüdistuste korral puudub süstemaatiliselt otsustav tegevus kõrgete ametnike või nende lähikondlastega seotud korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks.
Uurimiste lõpetamise otsustega seotud vastutus on jätkuvalt muret tekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest.
Korruptsioonivastase võitluse raamistikku nõrgendab veelgi kodanikujärelevalve võimaluste kahanemine, mille põhjuseks on meediavabaduse piiramine, kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes vaenulik keskkond ning korduvad probleemid läbipaistvust ja avaliku teabe kättesaadavust käsitlevate õigusnormide kohaldamisel.
2021. aasta detsembris lükkas valitsus enamike oma aastate 2020–2022 korruptsioonivastase võitluse strateegia meetmete rakendamise edasi (17).
(27)
Õigussüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on üliolulised ettevõtjate ligitõmbamiseks ja majanduskasvu võimal­ damiseks.
Jätkuvalt on põhjust muretseda kohtute sõltumatuse pärast.
Riiklikul kohtute nõukogul on jätkuvalt probleeme riikliku kohtute ameti esimehe volituste tasakaalustamisel.
Ülemkohtu eesistuja valimise eeskirjad teki­ tavad riski, et riigi kõige kõrgemat kohut saab poliitiliselt mõjutada.
Juhtumite jaotamise kava ebapiisav läbipaistvus ei võimalda osalistel kontrollida, kas nende puhul on kasutatud põhjendamatult kaalutlusõigust.
Küsimusi on tekitanud, milline roll on tavakohtute otsuste läbivaatamisel konstitutsioonikohtul, mis koosneb parlamendi poolt ilma kohtusüsteemi osalemiseta valitud liikmetest.
(17) Komisjon saatis Ungarile 27. aprillil kirja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) artikli 6 lõikega 1 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 1).