1.9.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 334/133
(20)
Võitlus agressiivse maksuplaneerimise vastu liidus on hädavajalik, et i) ennetada ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist; ii) tagada maksumaksjate õiglane kohtlemine ning iii) kaitsta riigi rahandust.
Luksemburg on väike, avatud majandusega riik, millel on suur välismaailmaga ühendatud finantssektor, mis põhjendab suurte finants­ voogude olemasolu.
Need suured finantsvood viitavad aga riigis selliste välismaalt kontrollitavate ettevõtete suurele kohalolekule, mis tegelevad kontsernisisese rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega.
Eriti muret tekitav on see, et makse ei peeta kinni ega kohaldata samaväärseid meetmeid seoses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu kandmata ja madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumak­ setega (18).
Luksemburgis asuvatest ettevõtetest ELi-välistesse jurisdiktsioonidesse tehtavaid intressi- ja litsentsitasu­ makseid võidakse maksustada vähe või üldse mitte, kui saaja jurisdiktsioonis nendelt tasudelt makse ei võeta või kui seda tehakse vähesel määral.
Luksemburg on võtnud teatavaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu.
Seni on aga meetmed olnud piiratud ja ebapiisavad, et lahendada väljaminevate maksete probleem maksusüsteemis, mida hargmaised ettevõtjad võivad kasutada agressiivse maksuplaneerimisega tegelemiseks.
(21)
Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026.
Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõ­ histes soovitustes, mille nõukogu esitas Luksemburgile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva.
Eelkõige on need probleemid seotud tervishoiusüsteemi vastupidavuse, tööturule kaasamise ning rohe- ja digipöördesse tehtavate investeeringutega, samuti taskukohaste eluasemete nappuse ja rahapesuvastase raamistiku institutsioonilise vastu­ pidavusega.
Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid taskukohaste eluasemete riikliku pakkumise suuren­ damiseks.
Samuti hõlmab taaste- ja vastupidavuskava investeeringuid taastuvenergia tootmisse ja säästvasse tran­ sporti, aidates järk-järgult majandust dekarboniseerida.
Keskpikas perspektiivis suurendaksid ettevõtete investee­ ringuid ja hoogustaksid tootlikkuse kasvu digitaalsed avalikud teenused ning mahukas riiklik kvantkommunikat­ siooni teadus- ja innovatsiooniprojekt.
Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase tegevuse valdkonnas hõlmab taaste- ja vastupidavuskava meetmete kombinatsiooni, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja tugevdada finantsteenuste osutajate järelevalve raamistikku.
Tööturule kaasamist peaksid aitama suurendada taaste- ja vastu­ pidavuskavas ette nähtud oskuste strateegia ja koolitusprogrammid, sealhulgas vanemaealisi töötajaid käsitlev eesmärk.
(22)
Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas.
Luksemburgi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 61 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 32 %.
Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Luksem­ burgil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet.
Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.
(23)
Luksemburg ei ole veel esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (19).
Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Luksemburg arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös.
See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suuren­ damiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust.
Taaste- ja vastupidavusra­ hastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.
(18) Nõukogu 24. veebruari 2022. aasta järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta (ELT C 103, 3.2.2022, lk 1).
(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaal­ arengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesivilje­ lusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).