C 334/86
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2022
(29)
Udbredelsen af projekter for vedvarende energi i stor skala i Frankrig, navnlig onshore- og offshorevindmølleparker og solcelleprojekter, lider under restriktive regler samt store forvaltnings- og godkendelsesrelaterede hindringer.
Utilstrækkelig investering i elnettet på nationalt plan har også ført til knaphed på adgangspunkter, stigende nettilslutningsomkostninger og forsinkelser i nettilslutningen, som i øjeblikket kan vare op til flere måneder.
Det er ikke tilladt at opføre onshorevindmølleparker inden for 5-30 km omkring meteorologiske, militære og civile luftfartsradarer, hvilket fører til, at ca. 45 % af de nye projekter har vanskeligt ved at finde egnede lokaliteter.
Procedurerne bør forbedres for at undgå sikkerhedsrelaterede militære hindringer på et meget sent tidspunkt i et projekts udvikling.
En godkendelsesproces under medvirken af nationale, regionale og lokale myndigheder inde­ bærer, at hyppige anmodninger om ajourføring af byplanlægningsdokumenter også skal afspejles i dokumenter på lavere niveau, hvilket skaber yderligere forvaltningsrelaterede byrder.
Godkendelsesprocessen kunne fremskyndes, ved at der tildeles flere menneskelige og finansielle ressourcer til centralforvaltningerne på regionalt plan (dvs. til decentrale statslige tjenester) samt de kompetente myndigheder og netoperatørerne, ved at involvere de regionale og lokale myndigheder tættere i den fysiske planlægning og ved at smidiggøre anvendelsen af udbudsprocedurer.
En styrkelse af mekanismerne for offentlig deltagelse og decentralisering vil nedbringe antallet af klager fra tredjeparter, hvilket er en kilde til store forsinkelser i forbindelse med idriftsættelsen af nye projekter.
En stabil lovramme på nationalt plan ville tilvejebringe større vished for investorer, navnlig med hensyn til langsigtet planlægning.
(30)
Øget energieffektivitet og mindsket energiforbrug vil bidrage til at nedbringe emissionerne og afhængigheden af fossile brændstoffer.
I Frankrig tegner opførelsen og anvendelsen af bygninger sig for 25 % af alle drivhusgase­ missioner.
I genopretnings- og resiliensplanen er der afsat en komplet komponent til energirenovering af bygnin­ ger, hvilket bidrager til at håndtere de dermed forbundne udfordringer med en bred, tværgående tilgang.
Foranstalt­ ningerne omfatter alle typer bygninger med forrang til offentlige bygninger, men der ydes også en betydelig indsats for dels at renovere den private bygningsmasse og socialt boligbyggeri og dels øge energieffektiviteten i små virksomheder.
Frankrig styrker i forbindelse med sin nationale genopretnings- og resiliensplan støtteordningerne til fremme af opvarmning baseret på vedvarende energi i bygninger, f.eks. ved at øge »varmefonden« med 150 mio.
EUR og tilskuddet til installation af opvarmning baseret på vedvarende energi med 1 000 EUR.
Den franske nationale lavemissionsstrategi (Stratégie Nationale Bas Carbone) fastlægger et ambitiøst forløb med henblik på at reducere emissionerne fra bygninger og opnå fuldstændig dekarbonisering af den energi, der forbruges i bygninger, senest i 2050.
Den nugældende ordning kaldet »Ma Prime Renov«, der er rettet mod husholdninger, yder primært støtte til enkeltstående renoveringsforanstaltninger.
I bestræbelserne på at opnå større energieffektivitetsgevinster kan politikrammen forbedres, således at der tilskyndes til gennemgribende renovering, og Frankrig bistås med yderligere at øge energieffektiviteten i sin bygningsmasse.
Loven om klima og modstandsdygtighed, der blev vedtaget i august 2021, har til formål at mindske energiforbruget på mange måder, f.eks. ved at yde en bonus til elcykler og skabe lavemissionszoner i storbyområder.
(31)
Yderligere støtte til elsammenkoblinger på tværs af landegrænser (under udvikling eller planlagt) er fortsat af afgørende betydning for integrationen af store andele af vedvarende energi.
Fremrykning af investeringer i energiin­ frastruktur, både indenlandsk og på tværs af landegrænser, vil bidrage til at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og navnlig russisk gas.
Det anbefales, at nye infrastruktur- og netinvesteringer om muligt er frem­ tidssikrede for at fremme deres bæredygtighed på lang sigt i kraft af fremtidige nye anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer.
Sammenkoblinger er afgørende for et velfungerende indre energimarked ved at samle ressourcerne for at opnå forsyningssikkerhed generelt.
(32)
Den hurtigere omstilling til klimaneutralitet og væk fra brugen af fossile brændstoffer vil medføre betydelige omstruktureringsomkostninger i adskillige sektorer, men Frankrig vil som led i samhørighedspolitikken kunne trække på mekanismen for retfærdig omstilling til at mindske omstillingens socioøkonomiske virkning i de hårdest ramte områder.
Frankrig vil også kunne trække på Den Europæiske Socialfond Plus, der er oprettet ved EuropaParlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 (19), til at forbedre beskæftigelsesmulighederne og styrke den sociale samhørighed.
(33)
Rådet har gennemgået Frankrigs finanspolitik i lyset af Kommissionens forårsprognose 2022, og vurderingen heraf afspejles især i henstilling 1.
(34)
I betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem euromedlemsstaternes økonomier og deres kollektive bidrag til Den Økonomiske og Monetære Unions virkemåde henstillede Rådet, at medlemsstaterne i euroområdet træffer foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til at efterkomme henstillingerne i henstillingen om euroområdet fra 2022.
For Frankrigs vedkommende afspejles dette i alle fire henstillinger.
(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr.
1296/2013 (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21).