C 334/4
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2022
(11)
Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen landerapporten for Belgien 2022.
Heri foretages der en vurdering af Belgiens fremskridt med hensyn til at gennemføre de relevante landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget af Rådet i 2019, 2020 og 2021, og der gøres status over Belgiens gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen med udgangspunkt i resultattavlen for genopretnings- og resiliensfaciliteten.
På grundlag af denne analyse er der i landerapporten udpeget mangler med hensyn til udfordringer, som enten ikke håndteres eller kun håndteres delvist i genopretnings- og resiliensplanen, ligesom der også afdækkes nye udfordringer, herunder som følge af Ruslands invasion af Ukraine.
Rapporten indeholder også en vurdering af Belgiens fremskridt med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og med opfyldelsen af Unionens overordnede mål vedrørende beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse samt af fremskridtene med gennemførelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling.
(12)
Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk.
3, i traktaten.
I rapporten er der redegjort for budgetsituationen i Belgien, eftersom landets offentlige underskud i 2021 oversteg traktatens referenceværdi på 3 % af bruttonationalproduktet (BNP), samtidig med at den offentlige gæld oversteg traktatens referenceværdi på 60 % af BNP og ikke overholdt gældsreduktionsmålet.
I rapporten blev det konkluderet, at underskudskriteriet og gældskriteriet ikke var opfyldt.
I overensstemmelse med meddelelsen af 2. marts 2022 tog Kommissionen i sin vurdering af alle relevante faktorer hensyn til, at overholdelse af gældsreduktionsmålet vil indebære en for krævende fremrykket finanspolitisk indsats, der kan bringe væksten i fare.
Kommissionen mener derfor ikke, at det er berettiget at overholde gældsreduktionsmålet under de nuværende ekstraordinære økonomiske forhold.
Som bebudet foreslog Kommissionen ikke at indlede en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i foråret 2022, men vil i efteråret 2022 revurdere, om det er nødvendigt at indlede en sådan procedure.
(13)
I sin henstilling af 20. juli 2020 (11) henstillede Rådet, at Belgien i 2020 og 2021 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå covid-19-pande­ mien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning.
Det henstillede også, at Belgien skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det.
Ifølge data valideret af Eurostat faldt Belgiens offentlige underskud fra 9,0 % af BNP i 2020 til 5,5 % i 2021.
Belgiens finanspolitiske reaktion understøttede den økonomiske genopretning i 2021, mens de midlertidige nødforanstaltninger faldt fra at udgøre 4,4 % af BNP i 2020 til 2,9 % i 2021.
De foranstaltninger, som Belgien har truffet i 2021, var i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020.
De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen traf i 2020 og 2021, var hovedsagelig enten af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger.
Samtidig var nogle af de diskretionære foranstaltninger, som regeringen traf i perioden 2020-2021, hverken midlertidige eller blev modsvaret af udlignende foranstaltninger, der hovedsagelig bestod i varige forhøjelser af minimumspensioner og lønninger i sundhedssektoren.
Ifølge data valideret af Eurostat faldt den offentlige gæld fra 112,8 % af BNP i 2020 til 108,2 % af BNP i 2021.
(14)
Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, i stabilitetsprogrammet for 2022, er gunstigt.
Regeringen forventer en realvækst i BNP på 3,0 % i 2022 og 1,9 % i 2023.
Ifølge Kommis­ sionens forårsprognose 2022 ventes derimod en lavere realvækst i BNP på 2,0 % i 2022 og 1,6 % i 2023, hvilket hovedsagelig tilskrives den tidligere skæringsdato for de makroøkonomiske fremskrivninger, der ligger til grund for stabilitetsprogrammet for 2022, hvilket var inden Rusland indledte sin angrebskrig mod Ukraine.
I sit stabilitets­ program for 2022 forventer regeringen, at det samlede underskud vil aftage til 5,2 % af BNP i 2022 og til 3,6 % i 2023.
Faldet i 2022 afspejler især den robuste vækst i den økonomiske aktivitet og afviklingen af de fleste nødforanstaltninger.
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2022 vil den offentlige gældskvote falde (marginalt) til 108,0 % i 2022 og øges til 108,8 % i 2023.
På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 at udgøre henholdsvis 5,0 % og 4,4 % af BNP i 2022 og 2023.
I 2022 er dette på trods af det mindre gunstige makroøkonomiske scenario i Kommissionens forårsprognose 2022 i overensstemmelse med det underskud, der blev fremskrevet i stabilitetsprogrammet for 2022, da de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet for 2022 tager hensyn til en teknisk korrektion, der kun afspejler den budgetmæssige virkning af Ruslands angrebskrig mod Ukraine i 2022.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes der i 2023 et højere offentligt underskud, hovedsagelig som følge af et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario og foranstaltninger, der endnu ikke er specificeret for de sidste år af stabilitetsprogrammet for 2022.
Ifølge Kommissionens forårsprog­ nose 2022 forventes en stort set uændret offentlig gældskvote på 107,5 % i 2022, men en lavere kvote på 107,6 % i 2023, hvilket afspejler den lavere stigning i BNP-deflatoren i stabilitetsprogrammet for 2022.
Ifølge Kommis­ sionens forårsprognose 2022 anslås den potentielle produktionsvækst på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år) at være på 1,4 %.
Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Belgiens potentielle vækst.
(11) Rådets henstilling af 20. juli 2020 om Belgiens nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Belgiens stabili­ tetsprogram for 2020 (EUT C 282 af 26.8.2020, s. 1).