C 334/58
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2022
(26)
I henhold til 2020-data importerer Irland hverken råolie eller gas fra Rusland.
Irlands afhængighed af russisk kul (22 % af kulimporten) er lavere end EU-gennemsnittet, hvilket skal ses i en kontekst, hvor vægten af faste fossile brændsler i energimikset (7,6 %) også er lavere end EU-gennemsnittet.
Selv om Irland er mindre afhængig af russisk olie og gas end EU-gennemsnittet, gør den aktuelle geopolitiske situation og de høje energipriser det mere pres­ serende for Irland at intensivere sin indsats for at nå de mål for vedvarende energi, der er fastsat i landets nationale energi- og klimaplan.
Irlands klimahandlingsplan omfatter det ambitiøse mål om at omlægge landets energisystem senest i 2030.
Dette vil sætte Irland i stand til at opnå en reduktion på 51 % af de samlede drivhusgasudledninger i perioden 2018-2030.
De nødvendige reformer såvel som omlægningen vil være meget omfattende, lige fra tilvejebringelsen af de nødvendige offentlige og private investeringer til opfyldelsen af forpligtelserne til tiden.
En omfattende opgradering af Irlands energiinfrastruktur er nødvendig, hvis landet skal være i stand til at udnytte de vedvarende energikilder fuldt ud og nå sine klimamål.
Det vil være afgørende at skabe investeringsrammer, der letter og fremmer investeringer i omstillingen til grøn energi, hvis det skal lykkes at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer.
Hvad angår de vedvarende energikilder er der fortsat udfordringer forbundet med planlægning og tilladelser, navnlig de langvarige byggetilladelsesprocedurer og de ligeledes langvarige og dyre appelprocedurer.
Ved at sikre, at der er afsat tilstrækkelige ressourcer til alle stadier af planlægningsprocessen, og ved at strømline de overordnede rammer, vil man kunne opnå en mere effektiv ordning for bevilling af tilladelser og byggetilladelser og dermed være i stand til at fremskynde store udviklingsprojekter, der kan sætte skub i den grønne omstilling.
Udvidelse og styrkelse af elnettet og støtte til infrastruktur på vigtige lokaliteter vil være afgørende for at undgå flaskehalse og øge dets stabilitet.
Nye samkøringslinjer for eltransmission mellem Irland og dets nabolande vil kunne styrke energiforsyningssikkerheden.
Det vil også være nødvendigt med større lagringskapacitet og masseud­ rulning af ladestandere til elbiler.
Udarbejdelsen af en national strategi for vedvarende brint vil ligeledes bidrage til at diversificere energimikset.
(27)
Energieffektivitetsforanstaltninger vil spille en nøglerolle med hensyn til at reducere energiforbruget.
Det er nødven­ digt med store energibesparelser — ikke alene for at nå Irlands klimamål, men også for at nå målet om på EU-plan at reducere nettoudledningen af drivhusgasser med 55 %.
Selv om klimahandlingsplanen er på rette spor, er Irland indtil videre bagud med hensyn til at reducere drivhusgasudledningerne.
Ved at anvende princippet om »energi­ effektivitet først« og stræbe efter store energibesparelser i bygninger vil Irland kunne reducere sin afhængighed af importeret energi.
Hvis der var flere elbiler, kunne de udnytte den indenlandske elproduktion, hvilket kan mindske afhængigheden af importerede brændstoffer.
Eftersom klimahandlingsplanen indeholder et mål om en mio.
elbiler på de irske veje senest i 2030, er der behov for en omfattende udrulning af ladestandere.
Ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges yderligere, hvis Irland skal opfylde »Fit for 55«-målene.
(28)
Den hurtigere omstilling til klimaneutralitet og væk fra brugen af fossile brændstoffer vil medføre betydelige omstruktureringsomkostninger i adskillige sektorer, men Irland vil som led i samhørighedspolitikken kunne trække på mekanismen for retfærdig omstilling til at mindske omstillingens socioøkonomiske virkning i de hårdest ramte områder.
Irland vil også kunne trække på Den Europæiske Socialfond Plus, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 (19), til at forbedre beskæftigelsesmulighederne og styrke den sociale samhørighed.
(29)
Rådet har på baggrund af Kommissionens vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet for 2022, og dets hold­ ning (20) afspejles i henstilling 1.
(30)
I betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem euromedlemsstaternes økonomier og deres kollektive bidrag til Den Økonomiske og Monetære Unions virkemåde henstillede Rådet, at medlemsstaterne i euroområdet træffer foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til at efterkomme henstillingerne i henstillingen om euroområdet fra 2022.
For Irlands vedkommende afspejles dette især i henstilling 1 og 2,
(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr.
1296/2013 (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21).
(20) I henhold til artikel 5, stk.
2, i forordning (EF) nr.
1466/97.