C 334/160
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2022
netkapacitet, der er nødvendig for at overføre vedvarende energi fra produktionsanlæg til forbrugssteder.
Opbyg­ ningen af netkapacitet er så meget desto vigtigere, da kapacitetsbegrænsningerne i elnettet fortsat steg i 2021, hvilket førte til forsinkelser i gennemførelsen af projekter for vedvarende energi.
De administrative procedurer for udbredelsen af kapaciteten inden for vedvarende energi kan forenkles og strømlines yderligere.
Det anbefales så vidt muligt at fremtidssikre nye gasrelaterede infrastruktur- og netinvesteringer, således at de gøres mere bæredyg­ tige på lang sigt ved at tilbyde fremtidige anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer.
Desuden giver øget energieffektivitet en omkostningseffektiv mulighed for yderligere at reducere CO2-emissionerne og afhængigheden af fossile brændstoffer, herunder af import fra Rusland.
Der er navnlig plads til forbedringer hvad angår bygnings­ renovering og udbredelse af brugen af varmepumper og fjernvarme i byggesektoren samt gennem elektrificering af energiintensive industrier og tilvejebringelse af ren energi til disse.
Ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges, hvis Nederlandene skal opfylde »Fit for 55«-målene.
(26)
Yderligere investeringer i transportinfrastruktur kan bidrage til at fjerne flaskehalse og støtte bæredygtig mobilitet.
Jernbane- og vejinfrastrukturen er overbelastet.
Det nederlandske jernbanenet er det mest benyttede i Europa.
For at bidrage til forøgelsen af jernbanenettets kapacitet udruller Nederlandene European Rail Traffic Management System.
Trafikbelastningen på vejene lå i 2019 lidt under EU-gennemsnittet, men anslås at have kostet 4 % af Nederlandenes årlige BNP.
Investeringer i bæredygtig mobilitetsinfrastruktur kan i betragtning af de nederlandske transportknudepunkters betydning (havnen i Rotterdam, Schiphol lufthavn) have positive afsmittende virkninger på det indre marked og yderligere mindske landets store afhængighed af olie (39 % af energimikset i 2020).
(27)
Overdrevne kvælstofaflejringer skader miljøet og hæmmer bygge- og anlægsaktiviteter samt landbrugsaktiviteter.
Kvælstofoverskuddet er fire gange højere end EU-gennemsnittet, mens ammoniakudledningerne pr. hektar er de højeste i Europa.
Kvælstofaflejringerne er så høje, at biodiversitetsmålene ikke kan nås, de påvirker vandkvaliteten og er årsagen til, at Nederlandene overskrider de tærskler, der er fastsat i Rådets direktiv 91/676/EØF (20) (»ni­ tratdirektivet«).
På grundlag af en afgørelse fra det nederlandske statsråd i 2019 skal den nederlandske regering træffe foranstaltninger til at reducere kvælstofaflejringerne i Natura 2000-områder.
For yderligere at reducere kvælstofaflejringerne er en omstilling til bæredygtigt landbrug nødvendig, hvilket vil kræve betydelige investeringer.
Landbruget er, navnlig som følge af det intensive husdyrhold, ansvarligt for 45 % af kvælstofaflejringerne.
Nederlandene er den medlemsstat, der har den højeste husdyrtæthed i Unionen.
(28)
Den hurtigere omstilling til klimaneutralitet og væk fra brugen af fossile brændstoffer vil medføre betydelige omstruktureringsomkostninger i adskillige sektorer, men Nederlandene vil som led i samhørighedspolitikken kunne trække på mekanismen for retfærdig omstilling til at mindske omstillingens socioøkonomiske virkning i de hårdest ramte områder.
Nederlandene vil også kunne trække på Den Europæiske Socialfond Plus, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 (21), til at forbedre beskæftigelsesmulighederne og styrke den sociale samhørighed.
(29)
Rådet har på baggrund af Kommissionens vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet for 2022, og dets hold­ ning (22) afspejles i henstilling 1,
(30)
I betragtning af de nære indbyrdes forbindelser mellem euromedlemsstaternes økonomier og deres kollektive bidrag til Den Økonomiske og Monetære Unions virkemåde henstillede Rådet, at medlemsstaterne i euroområdet træffer foranstaltninger til at efterkomme henstillingerne i henstillingen om euroområdet fra 2022.
For Nederlandenes vedkommende afspejles dette især i henstilling 1 og 3.
(31)
På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og dens vurdering har Rådet gennemgået stabilitets­ programmet for 2022.
Dets henstillinger efter artikel 6 i forordning (EU) nr.
1176/2011 afspejles i henstilling 1 og 4.
Henstilling 1 bidrager også til gennemførelsen af henstillingen om euroområdet fra 2022, navnlig den første henstilling vedrørende euroområdet.
De finanspolitiske tiltag og andre tiltag, der er nævnt i henstilling 1 og 4, bidrager bl.a. til at afhjælpe ubalancer i forbindelse med det store overskud på betalingsbalancens løbende poster.
De tiltag, der er nævnt i henstilling 1, bidrager også til at afhjælpe ubalancer relateret i forbindelse med den store privat gæld,
(20) Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1).
(21) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr.
1296/2013 (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21).
(22) I henhold til artikel 5, stk.
2, i forordning (EF) nr.
1466/97.