1.9.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 334/143
(28)
Ungarn scorer lavt blandt medlemsstaterne for så vidt angår social dialog, inddragelse af interessenter i udviklingen af primær ret, høring af arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og anvendelse af evidensbaserede instrumenter.
Der er systematisk set bort fra nationale regler om obligatoriske offentlige høringer i forbindelse med udkast til retsakter og de tilhørende konsekvensanalyser.
Antallet af love, der er genstand for høring, er faldet betydeligt i de seneste år.
(29)
Der er gennemført foranstaltninger med henblik på at forbedre skattesystemet yderligere, men der er fortsat udfordringer.
Skatten på arbejde er faldet, men er fortsat høj for mange lavtlønnede.
Sektorspecifikke skatter og en lang række mindre skatter komplicerer skattesystemet og øger omkostningerne til overholdelse af reglerne, navnlig for mindre virksomheder.
(30)
Lovgivningsmæssige hindringer og statslig indblanding på produktmarkederne hæmmer udvælgelsen af effektive virksomheder og begrænser konkurrencen.
Ad hoc-undtagelser fra konkurrencekontrol i tilfælde af forretnings­ transaktioner hindrer markedet i at fungere og hæmmer investeringer.
Den retlige rammes uforudsigelighed udgør endnu et problem, navnlig i detailbranchen, som i de seneste år har oplevet, at reglerne ofte er blevet ændret.
Regler og afgifter kan forhindre virksomheder i at vokse, navnlig inden for detail- og forsyningsvirksomhed.
Reguleringen af erhverv er også fortsat restriktiv.
Langsommelige og dyre insolvensprocedurer kan hindre omstruk­ turering af konkurstruede virksomheder.
Markedet for offentlige udbud er fortsat sårbart over for konkurrencebe­ grænsende praksis.
Andelen af kontrakter, der tildeles i udbud med deltagelse af blot én tilbudsgiver, er fortsat en af de højeste i Unionen.
Myndighederne forbedrede tilsynet med, at offentlige udbud foregår i overensstemmelse med reglerne, som reaktion på de tidligere resultater af Kommissionens række af revisioner inden for forvaltning af EU-midler, der blev gennemført i 2014, 2015 og 2017, og hvor der blev konstateret alvorlige, systemiske mangler og uregelmæssigheder, navnlig i forbindelse med anvendelsen af rammeaftaler.
Hvorvidt alle de tidligere konsta­ terede mangler er blevet afhjulpet fuldt ud, er endnu ikke afklaret i praksis.
For nylig er der opstået nye risici med den tilsyneladende udelukkelse af truster af offentlig interesse fra reglerne om offentlige udbud.
I februar 2021 satte regeringen sig et ambitiøst mål om at nedbringe andelen af offentlige udbudsprocedurer med kun et enkelt bud til under 15 %, dog uden en fast tidsplan.
(31)
Omstillingen til en klimaneutral økonomi befinder sig stadig på et tidligt stadium.
Halvdelen af det ungarske område er i betydelig grad udsat for risici i forbindelse med klimaændringer, herunder tørke og oversvømmelse.
Dette skaber behov for bæredygtige klimatilpasningsløsninger, især gennem naturbaseret vandbinding, herunder ved at genoprette naturlig hydrologi, tilpasse landbrugsmetoder og omhyggeligt overvåge indvinding af grund- og overfladevand til kunstvanding.
Luft- og vandkvaliteten giver fortsat anledning til bekymring.
De væsentligste luftforureningskilder er udledninger fra fast brændsel til boligopvarmning samt fra landbruget og transportsektoren.
En stor del af drikkevandsforsyningsnettet er i dårlig stand, og de lovgivningsmæssige rammer skaber hindringer for investeringer.
Den cirkulære økonomi er stadig i den indledende fase, genanvendelsen af kommunalt affald er underudviklet og de økonomiske instrumenter er utilstrækkelige til at håndtere miljømæssige udfordringer.
Rege­ ringen har omorganiseret affaldshåndteringen i flere trin.
Ændringerne har begrænset konkurrencen i sektoren med den bivirkning, at effektivitets- og genanvendelsesprocenten har været faldende.
Sektorer, der sandsynligvis vil opleve tilbagegang eller vil skulle omstille sig som følge af den grønne omstilling, beskæftiger knap 4 % af alle arbejdstagere, som kan have særligt behov for opkvalificering og omskoling.
Mangel på arbejdskraft i energisek­ toren kan hindre omstillingen til klimaneutralitet.
(32)
Transportinfrastrukturen kendetegnes ved et tæt motorvejsnet og et elektrificeret jernbanenet.
Ungarn har oplevet en kraftig stigning i emissionerne inden for transportsektoren, som hurtigt er ved at blive den sektor, der udleder flest emissioner.
Ungarn er blandt de medlemsstater, der har den højeste trafikbelastning, med et stigende antal tabte timer pr. fører i byområderne.
Andelen af nyregistrerede nulemissionskøretøjer og antallet af ladestandere stiger støt.
Selv om de tilsvarende indikatorer viser, at landet er længere fremme end sammenlignelige lande i regionen, ligger det stadig under EU-gennemsnittet.
(33)
Forskning og innovation er en afgørende drivkraft for langsigtet vækst og konkurrencedygtighed.
Ungarn regnes for en innovator på vej frem.
Udgifterne til forskning og udvikling er stigende og nåede i 2020 op på 1,61 % af BNP.
Manglen på højt kvalificeret arbejdskraft er en væsentlig hindring for innovation.
Gennemførelsesgraden for videregående uddannelser er blandt de laveste i Unionen.
Den nylige fritagelse for personlig indkomstskat for unge arbejdstagere samt andre strukturelle ændringer, der hindrer akademisk frihed, gør de videregående uddannelser mindre attraktive.
Digitale færdigheder og brugen af digitale teknologier i virksomheder og offentlige tjenester ligger fortsat under EU-gennemsnittet.