1.9.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 334/133
(20)
Bekæmpelsen af aggressiv skatteplanlægning i Unionen er afgørende for at: i) forhindre konkurrenceforvridning mellem virksomheder, ii) sikre en retfærdig behandling af skatteyderne og iii) beskytte de offentlige finanser.
Luxembourg er en lille, åben økonomi med en stor integreret finanssektor, hvilket i vid udstrækning er årsagen til de eksisterende betydelige finansielle strømme.
Disse betydelige finansielle strømme afspejler imidlertid også, at der i landet findes mange udenlandsk kontrollerede virksomheder, som er beskæftiger sig med koncernintern finansiering og likviditetsaktiviteter.
Et særligt problem er fraværet af kildeskat – eller tilsvarende foranstaltninger angående rente- og royaltybetalinger til jurisdiktioner med lav eller ingen skat ud over de lande, der er opført på EU-listen over ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner (18).
Udgående rente- og royaltybetalinger fra selskaber med hjemsted i Luxembourg til jurisdiktioner uden for EU kan være pålagt lav eller ingen beskatning, hvis disse betalinger ikke beskattes eller beskattes på et lavt niveau i modtagerjurisdiktionen.
Luxembourg har truffet visse forholdsregler for at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning.
Hidtil har forholdsreglerne imidlertid været begrænsede og utilstrækkelige til at afhjælpe problemet med udgående betalinger i skattesystemet, som multinationale selskaber kan udnytte med henblik på aggressiv skatteplanlægning.
(21)
I overensstemmelse med artikel 19, stk.
3, litra b), i forordning (EU) 2021/241 og kriterie 2.2. i bilag V til nævnte forordning indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer med en vejledende tidsplan for gennemførelse, som skal være afsluttet senest den 31. august 2026.
Disse bidrager til at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Luxembourg i forbindelse med det europæiske semester i 2019 og 2020, såvel som i alle landespecifikke henstillinger, der er blevet udstedt før datoen for vedtagelse af en genopretnings- og resiliensplan.
Disse udfordringer vedrører navnlig sundhedssystemets modstandsdygtighed, inklusion på arbejdsmarkedet og investeringer i den grønne og den digitale omstilling samt manglen på økonomisk overkommelige boliger og den institutionelle modstandsdygtighed i rammen for bekæmpelse af hvidvask af penge.
Genopretnings- og resiliensplanen omfatter foranstaltninger med henblik på at øge det offentlige udbud af økonomisk overkommelige boliger.
Genopretnings- og resiliensplanen omfatter endvidere investeringer i produk­ tion af vedvarende energi og bæredygtig transport, der bidrager til gradvist at dekarbonisere økonomien.
Digitale offentlige tjenester og et stort offentligt forsknings- og innovationsprojekt inden for kvantekommunikationstek­ nologi vil fremme erhvervsinvesteringer og sætte skub i produktivitetsvæksten på mellemlang sigt.
Med hensyn til bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme omfatter genopretnings- og resiliensplanen en kombination af foranstaltninger med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og styrke rammerne for tilsyn med udbydere af finansielle tjenester.
Den strategi for kvalifikationer og uddannelsesprogrammer, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen, herunder et særligt mål for ældre arbejdstagere, forventes at bidrage til at forbedre integrationen på arbejdsmarkedet.
(22)
Gennemførelsen af Luxembourgs genopretnings- og resiliensplan forventes at bidrage til yderligere at fremme den grønne og den digitale omstilling.
Foranstaltningerne til støtte for klimamål i Luxembourg omfatter et beløb, der svarer til 61 % af genopretnings- og resiliensplanens samlede tildeling, mens foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 32 % af genopretnings- og resiliensplanens samlede tildeling.
En fuld gennem­ førelse af genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med de relevante milepæle og mål vil hjælpe Luxembourg med at komme sig hurtigt oven på covid-19-krisen og samtidig styrke landets modstandsdygtighed.
Det er fortsat vigtigt systematisk at inddrage arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter for at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen samt af andre økonomipolitiske og beskæftigelses­ politiske tiltag, der går videre end genopretnings- og resiliensplanen, og således sikre et bredt ejerskab til den overordnede politiske dagsorden.
(23)
Luxembourg har endnu ikke fremlagt partnerskabsaftalen eller de øvrige programmer vedrørende samhørigheds­ politikken som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (19).
Luxembourg skal i over­ ensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060 tage hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbin­ delse med programmeringen af midlerne under samhørighedsfondene for perioden 2021-2027.
Dette er en forudsætning for at øge effektiviteten og få størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der modtages via samhørighedsfondene, og samtidig fremme koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem disse samhø­ righedsfonde og Unionens øvrige instrumenter og fonde.
En vellykket gennemførelse af genopretnings- og resili­ ensfaciliteten og af programmerne vedrørende samhørighedspolitikken kræver også, at flaskehalsene for investe­ ringer til støtte for den grønne og den digitale omstilling og en afbalanceret territorial udvikling fjernes.
(18) Rådets konklusioner af 24. februar 2022 om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner (EUT C 103 af 3.3.2022, s. 1).
(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik, (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).