1.9.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 334/143
(28)
Maďarsko dosahuje mezi členskými státy slabých výsledků v oblasti sociálního dialogu, zapojení zúčastněných subjektů do přípravy primárních právních předpisů, konzultací se sociálními partnery, občanskou společností a v oblasti používání nástrojů založených na důkazech.
Vnitrostátní právní předpisy týkající se povinné veřejné konzultace návrhů právních aktů a posouzení jejich dopadů jsou systematicky ignorovány.
Počet právních před­ pisů, které jsou předmětem konzultací, se v posledních letech výrazně snížil.
(29)
Byla přijata opatření k dalšímu zlepšení daňového systému, některé problémy však přetrvávají.
Daňové zatížení práce se snížilo, ale u mnoha osob z nízkopříjmových skupin zůstává vysoké.
Odvětvové daně a značný počet drobných daní komplikují daňový systém a zvyšují náklady na dodržování předpisů, zejména pro menší podniky.
(30)
Regulační překážky a účast státu na trzích produktů brání výběru efektivních podniků a omezují hospodářskou soutěž.
Výjimky z kontroly obchodních transakcí z hlediska hospodářské soutěže uplatňované ad hoc brání fungo­ vání trhu a brzdí investice.
Dalším problémem je nepředvídatelnost právního rámce, a to zejména v maloob­ chodním sektoru, který se v posledních letech potýká s častými změnami předpisů.
Předpisy a daně by mohly podnikům bránit v růstu, zejména v oblasti maloobchodu a veřejných služeb.
Také regulace svobodných povolání je nadále restriktivní.
Pomalá a nákladná insolvenční řízení by mohla bránit restrukturalizaci neúspěšných podniků.
Zadávání veřejných zakázek je nadále zranitelné, pokud jde o postupy poškozující hospodářskou soutěž.
Podíl zakázek zadaných v řízeních s pouze jedním uchazečem nadále patří k nejvyšším v Unii.
Maďarské orgány zlepšily dohled nad správností zadávání veřejných zakázek v reakci na dřívější zjištění několika po sobě jdoucích auditů Komise v oblasti nakládání s finančními prostředky z Unie provedených v letech 2014, 2015 a 2017, které iden­ tifikovaly závažné a systémové nedostatky a nesrovnalosti, zejména pokud jde o využívání rámcových dohod.
V praxi se teprve ukáže, zda byly plně vyřešeny všechny dříve zjištěné nedostatky.
V poslední době se objevila nová rizika související se zjevným vyloučením svěřenských fondů veřejného zájmu z pravidel zadávání veřejných zakázek.
V únoru 2021 vláda sama vytyčila ambiciózní cíl snížit podíl postupů zadávání veřejných zakázek s pouze jedním uchazečem na méně než 15 %, ačkoli bez pevné lhůty.
(31)
Přechod ke klimaticky neutrální ekonomice je stále v rané fázi.
Polovina území Maďarska je významně vystavena rizikům souvisejícím se změnou klimatu, včetně sucha a povodní.
Z toho vyplývá potřeba udržitelných řešení pro přizpůsobení se změně klimatu, zejména prostřednictvím přírodních opatření k zadržování vody včetně obnovy přírodních hydrologických poměrů, úprav zemědělských postupů a pečlivého sledování odběru podzemních a povrchových vod pro účely zavlažování.
Kvalita ovzduší a vody je nadále důvodem ke znepokojení.
Hlavními zdroji znečištění ovzduší jsou spalování tuhých paliv v domácnostech, zemědělství a emise z dopravy.
Velká část sítě pro zásobování pitnou vodou je ve špatném stavu a regulační prostředí vytváří překážky pro investice.
Oběhové hospodářství je dosud v počáteční fázi, recyklace komunálního odpadu je málo rozvinutá a ekonomické nástroje jsou k řešení problémů v oblasti životního prostředí nedostačující.
Vláda nově uspořádala nakládání s odpady do několika kroků.
Změny omezily hospodářskou soutěž v odvětví a vedlejším účinkem bylo i zhoršení účinnosti a míry recyklace.
Odvětví, ve kterých v důsledku zelené transformace pravděpodobně dojde k úpadku nebo přeměně, poskytují pracovní místa pro téměř 4 % všech pracovníků, u nichž by mohlo být vyžadováno zejména prohlubování dovedností a rekvalifikace.
Nedostatek pracovních sil v energetickém sektoru by mohl bránit přechodu ke klimatické neutralitě.
(32)
Dopravní infrastruktura se vyznačuje hustou dálniční a elektrifikovanou železniční sítí.
Maďarsko zaznamenalo silný nárůst emisí v odvětví dopravy, které se rychle stává odvětvím s největšími emisemi.
Maďarsko patří mezi členské státy s největšími dopravními kolonami a rostoucím počtem ztracených hodin na jednoho řidiče v měst­ ských oblastech.
Podíl nově registrovaných osobních automobilů s nulovými emisemi a počet dobíjecích stanic neustále roste.
Ačkoli odpovídající ukazatele vypovídají o vedoucí pozici mezi ostatními státy v regionu, země stále zůstává pod průměrem Unie.
(33)
Zásadní hybnou silou dlouhodobého růstu a konkurenceschopnosti je výzkum a vývoj.
Maďarsko vykazuje vzni­ kající výkonnost v oblasti inovací.
Výdaje na výzkum a vývoj narůstají a v roce 2020 dosáhly 1,61 % HDP.
Hlavní překážku inovací představuje nedostatek vysoce kvalifikovaných pracovníků.
Míry dosaženého terciárního vzdělání patří k nejnižším v Unii.
Nedávné osvobození mladých zaměstnanců od daně z příjmu fyzických osob a další strukturální změny, které narušují akademickou svobodu, snižují atraktivitu vysokoškolského vzdělávání.
Digitální dovednosti a využívání digitálních technologií firmami a veřejnými službami zůstávají pod průměrem Unie.