C 334/4
BG
Официален вестник на Европейския съюз
1.9.2022 г.
(11)
На 23 май 2022 г. Комисията публикува доклада за Белгия за 2022 г.
В него беше оценен напредъкът на Белгия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета през 2019 г., 2020 г. и 2021 г., и беше направен преглед на изпълнението от Белгия на плана за възстановяване и устойчивост въз основа на набора от показатели за възстановяване и устойчивост.
Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства, включително породените от руското нахлуване в Украйна.
В него бяха оценени също напредъкът на Белгия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на ООН за устойчиво развитие.
(12)
На 23 май 2022 г. Комисията представи доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора.
В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Белгия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2021 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), а нейният консолидиран държавен дълг надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не спази целевия показател за намаляване на дълга.
В доклада се стига до заключението, че критериите за дефицита и дълга не са изпълнени.
В съответствие със съобщението от 2 март 2022 г.
Комисията счете, в рамките на своята оценка на всички съответни фактори, че спазването на целевия показател за намаляване на дълга би означавало твърде взискателно фискално усилие, съсредоточено в началото на периода, което може да застраши растежа.
Поради това според Комисията спазването на целевия показател за намаляване на дълга не е оправдано при настоящите извънредни икономически условия.
Както бе обявено, Комисията не предложи откриването на нови процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2022 г. и ще прецени отново дали е необходимо да предложи откриването на такива процедури през есента на 2022 г.
(13)
В препоръката си от 20 юли 2020 г. (11) Съветът препоръча на Белгия да предприеме всички необходими мерки през 2020 г. и 2021 г., в съответствие с общата клауза за дерогация, за ефективно справяне с пандемията от COVID-19, поддържане на икономиката и подпомагане на последващото възстановяване.
Освен това той препоръча на Белгия, когато икономическите условия позволяват това, да провежда фискални политики, насочени към постигане на разумни средносрочни фискални позиции и гарантиране на устойчивостта на дълга, като същевременно засили инвестициите.
През 2021 г. съгласно данните, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Белгия намаля от 9,0 % от БВП през 2020 г. на 5,5 %.
Ответните мерки на фискалната политика на Белгия подпомогнаха икономическото възстановяване през 2021 г., а временните извънредни мерки намаляха от 4,4 % от БВП през 2020 г. на 2,9 % през 2021 г.
Мерките, предприети от Белгия през 2021 г., бяха в съответствие с препоръката на Съвета от 20 юли 2020 г. Дискреционните бюджетни мерки, приети от правителството през 2020 г. и 2021 г., бяха предимно временни или съпътствани от компенсаторни мерки.
В същото време някои от дискре­ ционните мерки, приети от правителството през периода 2020—2021 г., не бяха временни или съпътствани от компенсаторни мерки, състоящи се главно от постоянно увеличение на минималните пенсии и заплатите в здравния сектор.
Съгласно данните, потвърдени от Евростат, консолидираният държавен дълг намаля от 112,8 % от БВП през 2020 г. на 108,2 % от БВП през 2021 г.
(14)
Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2022 г. е благоприятен.
Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 3,0 % през 2022 г. и с 1,9 % през 2023 г.
За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2022 г. се предвижда по-слаб растеж на реалния БВП от 2,0 % през 2022 г. и 1,6 % през 2023 г., главно поради по-ранната крайна дата за макроикономическите прогнози, на които се основава програмата за стабилност за 2022 г., която беше изготвена преди началото на агресивната война на Русия срещу Украйна.
В своята програма за стабилност за 2022 г. правителството очаква номиналният дефицит да намалее до 5,2 % от БВП през 2022 г. и до 3,6 % през 2023 г.
Спадът през 2022 г. отразява главно стабилния растеж на икономическата активност и отмяната на повечето извънредни мерки.
Според програмата за стабилност за 2022 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква (незначително) да намалее до 108,0 % през 2022 г. и да нарасне до 108,8 % през 2023 г.
Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата за изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2022 г. се предвижда бюджетен дефицит за 2022 г. и 2023 г. в размер съответно на 5,0 % от БВП и 4,4 % от БВП.
През 2022 г. това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2022 г., въпреки по-неблагоприятния макроикономически сценарий в прогнозата на Комисията от пролетта на 2022 г., тъй като бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2022 г. отчитат (единствено) техническа корекция, отразяваща въздействието върху бюджета на последиците от агресивната война на Русия срещу Украйна през 2022 г.
В прогнозата на Комисията от пролетта на 2022 г. се предвижда по-голям дефицит в консолидирания държавен бюджет през 2023 г., главно поради по-неблагоприятен макроикономически сценарий и все още неуточнени мерки през последните години от периода, обхванат от програмата за стабилност за 2022 г.
В прогнозата на Комисията от пролетта на 2022 г. се предвижда до голяма степен сходно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 107,5 % през 2022 г., но по-ниско съотношение през 2023 г. от 107,6 %, което отразява по-слабото увеличение на дефлатора на БВП в програмата за стабилност за 2022 г.
Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2022 г. средносрочният (10-годишен среден) потенциален растеж на производството се оценява на 1,4 %.
Тази прогноза не включва обаче въздействието на реформите, които са част от плана за възстановяване и устойчивост и могат да стимулират потенциалния растеж на Белгия.
(11) Препоръка на Съвета от 20 юли 2020 г. относно националната програма за реформи на Белгия за 2020 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2020 г.
(ОВ C 282, 26.8.2020 г., стр. 1).