C 323/94
SV
Europeiska unionens officiella tidning
26.8.2022
5.3.5 Samtidigt kräver en effektiv tillämpning av förbudet mot olaglig narkotika ett ändamålsenligt arbete på en grundläggande nivå i samhället, så att människor som utvecklat ett beroende inte lämnas på egen hand utan får stöd i sitt val att inte börja bruka narkotika igen.
Trots att det satsas alltmer offentliga medel på att bekämpa narkotikahandel återstår ett enormt problem med beroendeavvänjning.
Därför skulle byrån, med beaktande av EU-medlemsstaternas bästa metoder, kunna inrikta en större del av sitt arbete på de psykologiska orsakerna till narkotikamissbruk.
5.3.6 En global och regional strategi för narkotikamarknaden i EU kräver spårning och en nära övervakning av utvecklingen när det gäller framställning av narkotika och olagliga substanser i regioner som traditionellt utgör risker, såsom Sydamerika, Afghanistan, Afrika, Kina, Turkiet och västra Balkan.
De organiserade brottsliga sammanslutningarnas aktiva och ständigt ombytliga roll i att förändra dynamiken kring utbudet av och den olagliga handeln med narkotika kräver kontinuerliga och samordnade insatser på internationell nivå av alla berörda organ, särskilt de som arbetar med tillsyn och gränskontroll.
Endast ett fördjupat samarbete kan bidra till kartläggningen av narkotikakorridorer så att de effektivt kan stängas ned.
5.4 Nationella kontaktpunkter 5.4.1 De nationella kontaktpunkternas roll och funktioner bör utökas.
Det finns stora skillnader i hur de arbetar i de olika EU-länderna.
Vissa nationella kontaktpunkter bedriver informativt och analytiskt arbete, vetenskaplig forskning, expertrådgivning och publiceringsverksamhet.
Huvudmålen för de nationella kontaktpunkternas verksamhet bör omfatta mer metodövervakning, standardiserad datainsamling, utvärdering och klassificering samt bearbetning, lagring, analys och spridning av information om tillgång och efterfrågan på narkotika i EU.
De nationella kontaktpunkterna bör utveckla narkotikapolitiken och aktiva åtgärder för att ta itu med situationen på området.
De bör arbeta med att tillhandahålla information, stödja de nationella regeringarnas verksamhet och utforma den nationella politiken mot narkotika och narkotikamissbruk.
5.4.2 De nationella kontaktpunkterna är avgörande för att effektivt och snabbt kunna genomföra byråns nya mandat.
Endast ett starkare och väl samordnat nätverk av nationella kontaktpunkter kan tillhandahålla relevant data – inte bara retroaktivt, utan framför allt – om framväxt, upptäckt och identifiering av nya skadliga substanser, möjliga distributionskanaler osv.
Eftersom detta kräver uppbyggnad av en omfattande laboratoriekapacitet bör man främja regionala fackföreningar och kluster grupperade i högriskområden, t.ex. vid EU:s yttre gränser, nära typiska rutter för narkotikaimport osv.
5.4.3 De nationella kontaktpunkterna bör stödjas och utrustas så effektivt som möjligt med gemensamma riktlinjer och metoder för att kunna samla in jämförbara uppgifter och indikatorer, en grund för ett skiftat fokus på trygghets- och säkerhetsfrågor i stället för på kampen mot spridningen av narkotika och olagliga substanser.
5.4.4 Medlemsstaterna bör uppmuntras att utrusta de nationella kontaktpunkterna med mer resurser – bland annat information, teknik, finansiering osv.
Man bör göra sitt yttersta för att hjälpa de nationella kontaktpunkterna att stärka sin kapacitet, så att de kan fullgöra det nya, utökade mandatet och spela en större roll.
5.4.5 Man bör komma ihåg att byrån, utöver att inrätta samhällsbaserade mekanismer för att bekämpa missbruk, i samarbete med medlemsstaterna bör bygga upp nationella samarbetssystem för att skapa och stödja gemensamma stödprogram för grupper som riskerar att fastna i ett narkotikamissbruk.
Endast starka band som vuxit fram i det lokala samhället kan bidra till att minska narkotikabruket.
Som ett exempel på sådana lösningar som redan har gett positiva resultat skulle byrån kunna använda de lösningar som redan har genomförts av den portugisiska regeringen.
5.4.6 EESK ser en möjlighet att förbättra de nationella kontaktpunkternas rapporteringssystem för att undvika att de lägger ytterligare tid och resurser på dubbelrapportering, eftersom de för närvarande måste rapportera till både den framtida byrån och FN.
Bryssel den 18 maj 2022.
Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande