C 323/14
SV
Europeiska unionens officiella tidning
26.8.2022
1.7 EU bör ha nolltolerans mot medlemsstater där medborgarinflytandet krymper.
Ett system där det civila samhällets röst tystas, särskilt personer som har en kritisk syn på hur regeringen agerar, är ett system som aktivt omintetgör engagemanget hos beslutsfattare som tjänar sina medborgares intressen.
Det blir i stället ett system där makthavarna endast agerar i eget intresse.
Denna strategi utgör ett hot mot demokratin inom EU och är oförenlig med de europeiska värden som beskrivs i Köpenhamnskriterierna (1).
1.8 Att se till att medlemsstaterna upprätthåller EU:s-värden handlar inte bara om att de är öppna för kontakter med det civila samhället, det handlar också om att underlätta det civila samhällets existens även när det kritiserar den förda politiken eller är en politisk motståndare.
Alla civilsamhällesorganisationer i EU måste kunna verka fritt och oberoende.
Medlemsstater som endast är öppna för dialog, som en ren formalitet, med särskilt utvalda organisationer som sympatiserar med regeringen, är lika skyldiga till odemokratiska metoder som regeringar som inte alls samarbetar med det civila samhället.
1.9 Beslutsfattarna bör se till att det civila samhället deltar på ett meningsfullt sätt och inte bara ytligt.
Det innebär att det måste involveras i alla delar av beslutsprocessen.
Det innebär att lyssna till det civila samhällets synpunkter under utarbetandet av ny lagstiftning och nya projekt eller initiativ, och regelbundet samråda med det allteftersom dessa tar form, antas och sedan genomförs.
Alltför ofta får det civila samhället lämna synpunkter först när lagstiftningen eller projekten nästan är fullbordade.
Detta gör det omöjligt för de politiska beslutsfattarna att inkorporera eventuella förslag och skapar ett prejudikat där det civila samhället endast förväntas godkänna de förslag som läggs fram.
1.10 Beslutsfattare på alla nivåer bör göra sina samrådsprocesser lätta att hitta och tillgå.
EESK lovordar kommissionens system för offentligt samråd ur den aspekten att det är öppet för alla civilsamhällesorganisationer och enskilda medborgare, och att alla samråd systematiskt offentliggörs på samma webbplats (2).
Å andra sidan kan samråden på EU-nivå ibland vara restriktiva när det gäller vilken typ av bidrag de tillåter.
1.11 Det civila samhället har potential att bistå beslutsfattarna i viktiga uppgifter som t.ex. övervakning.
Om det civila samhällets roll i övervakningen av genomförandet av nya strategier och initiativ ska tas på allvar bör dock EU och de nationella och lokala myndigheterna bidra till dessa organisationers driftskostnader.
Detta är desto viktigare med tanke på osäkerheten kring finansiering och projektmedel på grund av covid-19 samt ökade driftskostnader.
För att få bästa möjliga och konstruktiva stöd från det civila samhället är det viktigt att finansieringen av verksamheten och kapacitetsupp­ byggnaden inte äventyrar civilsamhällesorganisationernas oberoende.
1.12 Det finns ett antal åtgärder som EU skulle kunna vidta för att ta till sig det civila samhällets synpunkter.
EU skulle kunna börja med att fastställa en deltagarstatus.
Man skulle också kunna enas om riktlinjer och gemensamma normer för föreningsrätt och rätt till medborgardialog som ska tillämpas i alla relevanta processer, samt ingå en interinstitutionell överenskommelse om medborgardialog.
Att erkänna och främja sammanslutningars och icke-statliga organisationers roll i EU:s ram skulle också vara till stor nytta för att förbättra partnerskapet mellan beslutsfattare och det civila samhället på EU-nivå.
1.13 Civilsamhällesorganisationerna har också ett eget ansvar att leva upp till med hänsyn till bra beslutsfattande.
För det första bör organisationerna ständigt vara mottagliga för hur verkligheten ser ut för de människor som de företräder och se till att de bedriver en opinionsbildning svarar mot dessa människors behov.
Det är särskilt viktigt att främja ungdomars engagemang i det civila samhället och säkerställa en framtid för rörelsen.
Det är också av avgörande betydelse att det civila samhället är konstruktivt med sina synpunkter, och tydligt med sina rekommendationer, för att bidra till utarbetandet av ny politik på det sätt som de anser vara bäst för de grupper de företräder.
Synpunkterna bör inte bara fokusera på de brister som finns, utan också omfatta konkreta förslag på hur förbättringar kan uppnås.
2.
Allmänna kommentarer 2.1 I detta dokument avser termen ”det civila samhället” också arbetsmarknadens parter, även om det bör noteras att arbetsmarknadens parter verkar på ett unikt och specifikt sätt när det gäller skyddet av rättigheter.
Civilsamhällesorga­ nisationerna verkar också på uppdrag av grupper som inte kan använda sig av rösträtten för att påverka politiken, såsom barn, personer med funktionsnedsättning som nekas rösträtt eller migranter och flyktingar, och främjar deras deltagande i demokratin.
Dialogen mellan det civila samhället och de politiska beslutsfattarna är därför avgörande för att förstå samhällets behov och ta fram effektiva politiska åtgärder.
(1) (2)
Anslutningskriterier, https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en.
https://ec.europa.eu/info/consultations_sv