26.8.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 323/115
3.
Allmänna kommentarer 3.1 EESK uppfattar den ryska militära invasionen av Ukraina som ett mycket hårt slag mot energiunionens säkerhet, funktion och resultat, utöver att den skapar en fruktansvärd situation för Ukraina och dess befolkning.
Den utgör det största säkerhetshotet i den europeiska integrationens historia.
EU bör därför omdefiniera och anpassa sina strategiska och säkerhetsrelaterade prioriteringar samt utarbeta lämpliga instrument för att skyndsamt genomföra dessa prioriteringar.
3.2 EESK uppmanar EU-institutionerna att vara mer framåtblickande när det gäller kommande säkerhetshot och att ägna större uppmärksamhet åt försörjningstrygghet och diversifiering av försörjningen samt åt att säkerställa bättre solidaritet mellan EU:s medlemsstater.
Säkerhetshotet belyser också behovet av att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor för att minska EU:s beroende av fossila bränslen och att säkerställa att målen i den gröna given uppnås.
3.3 EESK noterar kommissionens detaljerade rapport, där förändringar och framsteg igenomförandet av EU:s energi- och klimatpolitik utvärderas.
Kommittén värdesätter EU:s framsteg när det gäller att uppnå sina klimatmål och välkomnar kartläggningen av områden där ytterligare framsteg krävs.
Covid-19-pandemin hade under 2020 en viss positiv inverkan i det att koldioxidutsläppen minskade eftersom den pressade ned energiförbrukningen, och därmed produktionen.
Den ekonomiska tillväxten under 2021 drev emellertid upp efterfrågan, vilket jämte andra faktorer bidrog till att energipriserna ökade kraftigt.
EESK välkomnar att kommissionens meddelande om energipriser (1) gjorde det möjligt att snabbt hjälpa och stödja utsatta personer samt att ta itu med de negativa effekterna av prischocken och påminner om sitt yttrande TEN 761 (2).
3.4 EESK uppmanar kommissionen att följa energiprisernas utveckling noggrant och föreslår att statistik om energiprisernas utveckling tas med i nästa rapport om tillståndet i energiunionen.
I detta avseende framhåller EESK att det behövs mer enhetliga uppgifter som kan ge en korrekt bild av marknaden.
3.5 Precis som i tidigare yttranden betonar EESK att den gröna omställningen måste ske på ett rättvist sätt och att ingen får hamna på efterkälken.
Omställningen är inte bara av teknisk karaktär, utan också ekonomisk och social.
En regelbunden dialog med medborgarna och det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens parter, särskilt i regioner som genomgår en omställning, säkerställer att målen för klimat- och energipolitiken uppfattas som socialt fördelaktiga och uppnås till minsta möjliga socioekonomiska kostnad.
Minst lika viktigt som en fördjupad dialog är att infria löftet om att aktivt integrera medborgarna på marknaden, göra dem till prosumenter och låta dem ta del av nya möjligheter till värdeskapande.
I detta avseende kommer kvaliteten på genomförandet och finansieringen av enskilda instrument samt deras specifika genomförande på nationell nivå att vara avgörande.
Att inkludera arbetsmarknadsparternas synpunkter måste därför vara ett centralt mål för framtida dialoger och är en central förutsättning för en framgångsrik och rättvis omställning.
3.6 Rapporten om tillståndet i energiunionen borde också innehålla ett avsnitt om åtgärder som syftar till att uppnå en rättvis omställning, med exempel på åtgärder som med framgång genomförts i medlemsstaterna och på EU-nivå.
EESK betonar att den rättvisa omställningen inte bara handlar om att finansiera denna omställning.
Den inkluderar också målet att skapa anständigt arbete och arbetstillfällen av hög kvalitet samt social trygghet, och förutsätter särskilda åtgärder på regional nivå.
3.7 EESK skulle vilja se en mer balanserad strategi för energiunionens särskilda områden i den sjätte årsrapporten.
Den har ett övergripande fokus på energieffektivitet och utfasning av fossila bränslen, som för närvarande utgör de viktigaste politiska prioriteringarna.
Den uppmärksamhet som ägnas åt områdena säkerhet, solidaritet och förtroende eller forskning, innovation och konkurrenskraft samt relaterade utmaningar och resultat förefaller dock vara otillräcklig.
3.8 I synnerhet är kommittén mer än missnöjd med att centrala mål för den europeiska energiunionen, precis som i tidigare rapporter, återigen inte alls eller endast marginellt tas upp i denna rapport.
Vi påminner om att man bland annat ville minska importberoendet, sätta medborgarna i centrum för energiunionen och göra EU till världsledare inom förnybar energi.
Här kunde man förvänta sig att de årliga lägesrapporterna också skulle innehålla en central analys av dessa nyckelfrågor och att man uttryckligen skulle nämna eventuella brister för att vid behov kunna utveckla nya initiativ.
Den föreliggande rapporten är inte i närheten av att uppfylla detta.
Till exempel försummar man grovt den för EESK viktiga frågan om utveckling av småskalig energiproduktion.
EESK förväntar sig att kommissionen gör tydliga redogörelser angående detta i separata kapitel i 2022 års rapport.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
EUT C 275, 18.7.2022, s. 80.