C 323/98
SV
Europeiska unionens officiella tidning
26.8.2022
3.8 EESK anser följaktligen att förslaget till ändring av LULUCF-förordningen är avgörande för att uppnå balans i klimatet på lång sikt och att kolinlagrande jordbruk inte bara bör ses som en affärsmöjlighet, utan som en av det framtida europeiska jordbrukets grundvalar.
3.9 säga
Den globala livsmedelsförsörjningen bör tryggas, men att sätta ett värde på kol medför tre olika utmaningar, det vill
— att binda koldioxid från atmosfären i marken, — att begränsa utsläppen av växthusgaser, — att anpassa jordbrukssektorn till klimatförändringarna.
3.10
Flera olika markförvaltningsmetoder tillåter en ökad kolinlagring, såsom bland annat
— beskogning och återbeskogning, — skogsjordbruk och andra former av blandjordbruk som kombinerar vedartad växtlighet med växtodling eller animalieproduktion, — användning av fånggrödor, täckgrödor, reducerad jordbearbetning, — omställning av åkermark till trädesåker eller permanent gräsmark, — återställande av torvmark och våtmark.
3.11 Potentialen är stor – exempelvis är enligt initiativ 4/1 000 från INRAE (det franska nationella forskningsinstitutet för jordbruk, livsmedel och miljö) den maximala potentialen i Frankrike för ytterligare inlagring i det översta skiktet av jordbruksmarken (upp till 30 cm under markytan) 8,43 miljoner ton koldioxid per år.
3.12 I samband med målet om ”inget ianspråktagande av mark” senast 2050 i EU:s markstrategi (8) rekommenderar EESK ett adekvat skydd och en adekvat förvaltning av åkermark för att säkra dess funktion som kolsänka och källa till biomassa och noterar med tillfredsställelse att vissa medlemsstater arbetar med det (t.ex. i Estland håller lagstiftning om markanvändning på att utarbetas).
3.13 I meddelandet identifieras vissa utmaningar för certifierade projekt för kolinlagring, men inget svar ges i fråga om hur man ska hantera följande: — Bristande permanens – koldioxid som binds och lagras i mark samt i biomassa kan läcka ut i atmosfären, vilket omintetgör fördelarna med klimatbegränsningsåtgärder. — Övervakning, rapportering och verifiering av kolinlagring förblir en utmaning – en exakt kvantifiering av de tillkommande verkliga kostnaderna bör införas. — Kostnaderna för kolinlagringsmetoderna bör beaktas och jordbrukets utsläpp av växthusgaser bör minska.
3.14 Slutligen bör man inte förbise att minska utsläppen från jordbrukssektorn genom att anpassa dess metoder eller använda ny teknik, eftersom nyckelorden är återhållsamhet och minskade växthusgasutsläpp.
Lösningar baserade på industriell avskiljning, användning och lagring av kol 3.15 I meddelandet föreslås följande mål: varje ton koldioxid som avskiljs, transporteras, används och lagras av industrin senast 2028 bör rapporteras och redovisas enligt dess fossila, biogena eller atmosfäriska ursprung; minst 20 % av det kol som används i kemiska produkter och plastprodukter bör komma från hållbara icke-fossila källor senast 2030; fem miljoner ton koldioxid bör avlägsnas från atmosfären varje år och lagras permanent genom föregångarprojekt senast 2030.
3.16 Fossilt kol måste ersättas av mer hållbara kretslopp för kol från avfallsflöden, från hållbar biomassa eller direkt från atmosfären.
(8)
EESK:s yttrande ”EU:s nya markstrategi” (EUT C 290, 29.7.2022, s. 131).