C 323/94
SL
Uradni list Evropske unije
26.8.2022
5.3.5 Hkrati je za učinkovito izvrševanje prepovedi prepovedanih drog potrebno učinkovito delo pri samih temeljih družbe, tako da ljudje, ki so odvisni od drog, ne bodo prepuščeni sami sebi, temveč bodo deležni podpore pri svoji odločitvi, da opustijo droge.
Kljub temu, da se vse več javnih sredstev porabi za preprečevanje prometa s prepovedanimi drogami, je pomoč ljudem pri premagovanju odvisnosti še vedno ogromen izziv.
Zato bi lahko agencija ob upoštevanju najboljših izkušenj držav članic EU večji del svojega dela preusmerila v obravnavanje psiholoških vzrokov zlorabe drog.
5.3.6 Globalni in regionalni pristop k trgu z drogami v EU zahteva sledenje in pozorno spremljanje razvoja proizvodnje drog in prepovedanih snovi v regijah, ki tradicionalno predstavljajo tveganje, kot so Južna Amerika, Afganistan, Afrika, Kitajska, Turčija in Zahodni Balkan.
Zaradi dejavne in nenehno spreminjajoče se vloge organiziranih kriminalnih združb pri spreminjanju dinamike ponudbe drog in prometa z njimi so na mednarodni ravni potrebna stalna in usklajena prizadevanja vseh ustreznih organov, zlasti organov kazenskega pregona in organov za nadzor meja.
Le s tesnim sodelovanjem je mogoče kartirati poti tihotapljenja drog, da bi jih učinkovito prekinili.
5.4 Nacionalne kontaktne točke 5.4.1 Vlogo in naloge nacionalnih kontaktnih točk bi bilo treba razširiti.
Njihovo delo se med posameznimi državami EU zelo razlikuje.
Nekatere med njimi opravljajo dejavnosti informiranja, analiziranja, znanstvenega raziskovanja, strokovnega svetovanja in objavljanja.
Glavni cilji njihovih dejavnosti bi morali vključevati bolj metodološko spremljanje, standardizirano zbiranje, vrednotenje in razvrščanje podatkov ter obdelavo, shranjevanje, analizo in razširjanje informacij na področju povpraševanja po drogah in njihove ponudbe v EU.
Nacionalne kontaktne točke bi morale razviti politiko na področju drog in dejavne odzive na razmere na tem področju.
Prizadevati bi si morale za zagotavljanje informacij v podporo dejavnostim nacionalnih vlad in oblikovanju nacionalne politike na področju drog in odvisnosti od njih.
5.4.2 Nacionalne kontaktne točke so ključnega pomena za učinkovito in hitro izvajanje novega mandata agencije.
Edino močnejša in dobro usklajena mreža nacionalnih kontaktnih točk lahko zagotovi ustrezne podatke – ne le za nazaj, temveč predvsem o pojavu novih škodljivih snovi, njihovem odkrivanju in prepoznavanju, možnih distribucijskih kanalih itd.
Ker to zahteva precejšnje povečanje laboratorijskih zmogljivosti, bi bilo treba spodbujati regionalne zveze in grozde, ki bi bili strnjeni na območjih z visokim tveganjem, npr. na zunanjih mejah EU, blizu ustaljenih poti uvoza drog itd.
5.4.3 Nacionalne kontaktne točke bi bilo treba podpreti in zanje čim učinkoviteje pripraviti skupne smernice in metodologije, da bi lahko zbirale primerljive podatke in kazalnike, na podlagi katerih ne bi obravnavale le preprečevanja širjenja drog in prepovedanih snovi, temveč tudi vprašanja varnosti in zaščite.
5.4.4 Države članice bi bilo treba spodbujati, da bi nacionalnim kontaktnim točkam namenile več virov, vključno z informacijami, tehnologijo, financiranjem itd.
Nacionalnim kontaktnim točkam bi bilo treba po najboljših močeh pomagati, da bi okrepile svoje zmogljivosti za opravljanje novega razširjenega mandata in dobile pomembnejšo vlogo.
5.4.5 Opozoriti je treba, da bi morala agencija poleg oblikovanja mehanizmov Skupnosti za boj proti odvisnosti v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti nacionalne sisteme sodelovanja za oblikovanje in podpiranje skupnih podpornih programov za skupine, ki bi bile lahko izpostavljene odvisnosti od drog.
K zmanjšanju uporabe drog lahko pripomore samo ustvarjanje močnih vezi v lokalnih skupnostih.
Kot primer takih rešitev, ki so prinesle pozitivne rezultate, bi lahko agencija uporabila rešitve, ki jih je že izvedla portugalska vlada.
5.4.6 EESO meni, da bi bilo treba izboljšati sistem poročanja nacionalnih kontaktnih točk, da ne bi izgubljale časa in sredstev za dvojno poročanje, saj morajo zdaj poročati tako prihodnji agenciji kot OZN.
V Bruslju, 18. maja 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG