C 323/86
SL
Uradni list Evropske unije
26.8.2022
3.5 Po mnenju EESO je sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva pomembno obravnavati kot področje kriminala s skupnim izhodiščem, ki temelji na sovraštvu na podlagi predsodkov do oseb ali skupin.
Zato je treba na sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva gledati celostno ter se izogniti nepovezani obravnavi različnih oblik in ciljev sovraštva, zlasti med državami članicami.
EESO ravno tako poziva, naj se sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva obravnavajo v povezavi z vrednotami EU in temeljnimi pravicami kot celoto.
Poziva tudi, naj se opredelijo povezave med sovražnim govorom in kaznivimi dejanji iz sovraštva ter obstoječimi evropskimi kaznivimi dejanji.
Pri tem bi bilo treba okrepiti izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona in vladami.
3.6 EESO z veseljem pričakuje, da bo kot naslednji korak pripravljena opredelitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ter je pripravljen prispevati k medinstitucionalnemu posvetovanju.
Ta opredelitev je ključna za pravno varnost, pa tudi za zaščito temeljnih pravic in zagotavljanje dobre splošne komunikacije.
Okvirni sklep Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi je ustrezno izhodišče za oblikovanje opredelitve, ki bi jo lahko uporabili v tem širšem kontekstu, uporabili pa bi lahko tudi opredelitve Sveta Evrope.
3.7 Opredelitve sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva bi morale zajemati vse ustrezne zaščitene značilnosti, ki izhajajo iz temeljnih pravic EU, vključno z biološkim/družbenim spolom, raso ali etnično pripadnostjo, vero ali prepričanjem, invalidnostjo, starostjo in spolno usmerjenostjo, pa tudi ideološka prepričanja in prepričanja, povezana z vestjo.
Čeprav se zaščitene značilnosti medsebojno razlikujejo, bi morale biti v opredelitvi različne značilnosti obravnavane po enakih načelih.
Izogniti bi se morali tudi razdrobljeni obravnavi različnih manjšin in skupin, namesto tega pa bi morali uporabiti splošne izraze, veljavne za celoten nabor zaščitenih značilnosti.
Poleg tega bi morala biti opredelitev dovolj vključujoča, da bi omogočala odzivanje na nove vrste družbenih pojavov, ki bi sčasoma nastali.
3.8 Opredelitve bi morale zajemati vse oblike dejanj in izražanja, bodisi ustnih ali pisnih, ne glede na to, kje pride do njih, najsi bo to pri delu, javnih manifestacijah ali dostopu do zasebnih ali javnih storitev itd.
Zajemati bi morale tudi izražanje v spletu ali zunaj njega.
3.9 Opredelitve bi sicer morale biti celovite, vendar ne morejo biti popolnoma nedvoumne.
Zato bi bila pri njihovi uporabi vedno potrebna presoja na podlagi dokazov, umeščenih v ustrezen kontekst.
Enotno uporabo opredelitev in pravil bi lahko med drugim izboljšali s skupnimi usmeritvami glede dejavnikov, ki bi jih bilo treba pri tem upoštevati
3.10 Pomembno je tudi poskrbeti, da opredelitve in pravila ne bodo imeli nasprotnega učinka od pričakovanega.
Tako ne bi smeli stigmatizirati besed, ki se običajno uporabljajo nezaznamovano.
To se navezuje tudi na cilj, da se oblikujejo skupna pravila za zaščito vseh skupin, namesto da se izpostavijo le posamezne.
3.11 Pri opredeljevanju sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter sankcij zanje je pomembno pojasniti njihovo povezavo s temeljnimi pravicami kot celoto.
To je še zlasti pomembno pri svobodi izražanja in obveščanja, vključno s pogoji, ki upravičujejo omejitev svobode izražanja posameznikov in medijev.
V skladu s tem bo morda treba pojasniti tudi povezavo z drugimi temeljnimi pravicami.
3.12 Sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva se sicer lahko obravnavajo kot samostojno področje kriminala, vendar se deloma prekrivajo tudi z obstoječimi evropskimi kaznivimi dejanji, ki pa ne zajemajo vseh oblik sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ker se na tem področju kriminala pojavljajo različne oblike in vsebine.
To zelo dobro ponazarja „piramida sovraštva“, ki se začne z diskurzom na podlagi predsodkov in prek diskriminacije preide v fizično nasilje in celo terorizem.
3.13 Kot je navedeno v sporočilu, odpravljanje sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ni le stvar vsebine, temveč tudi postopka.
Zato je treba ustrezno pozornost nameniti vprašanjem, povezanim z obveščanjem, sodstvom in pravnimi sredstvi.
Čeprav so sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva priznani in urejeni na nacionalni ravni, je pri izvajanju/poročanju/preiskovanju veliko vrzeli.
Če niso prijavljeni in ustrezno preiskani kot taki, podatki o njihovi razširjenosti v državah članicah in v EU niso zanesljivi.
3.14 Vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj je bistvena za zaščito pravic žrtev.
Če dejavniki, ki privedejo do incidentov iz sovraštva, npr. invalidnost, niso priznani, pravilo iz direktive EU o pravicah žrtev (ki zajema žrtve kaznivih dejanj) ne bo nujno veljalo.
S porastom števila incidentov bi bilo treba več pozornosti nameniti zaščiti žrtev.
Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezen dostop žrtev do informacij in posebnih zaščitnih ukrepov za najranljivejše žrtve kaznivih dejanj v skladu z direktivo o pravicah žrtev.