26.8.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 323/115
3.
Splošne ugotovitve 3.1 Ruska vojaška invazija je Ukrajino in njene prebivalce pahnila v grozljive razmere, EESO pa jo dojema tudi kot izjemen pretres za varnost, delovanje in uspešnost energetske unije.
Gre za največjo varnostno grožnjo v zgodovini evropskega povezovanja.
Zaradi nje bo treba na novo opredeliti in prilagoditi strateške in varnostne prednostne naloge EU ter pripraviti ustrezne instrumente za njihovo čim prejšnjo izvedbo.
3.2 EESO poziva institucije EU, naj bodo bolj daljnovidne pri predvidevanju prihodnjih varnostnih groženj, posvečajo večjo pozornost varnosti in diverzifikaciji dobave ter poskrbijo za boljšo solidarnost med državami članicami EU.
Ta varnostna grožnja je tudi razkrila, da je treba pospešiti uvedbo obnovljivih virov energije, da se zmanjša odvisnost EU od fosilnih goriv in uresničijo cilji zelenega dogovora.
3.3 EESO je seznanjen s podrobnim poročilom Evropske komisije, ki vsebuje pregled sprememb in napredka pri izvajanju evropske energetske unije in podnebne politike.
Pozitivno ocenjuje napredek EU pri uresničevanju podnebnih ciljev in pozdravlja opredelitev področij, na katerih je treba doseči večji napredek.
Pandemija COVID-19 je leta 2020 dokaj pozitivno vplivala na zmanjšanje emisij CO2, saj se je zaradi nje zmanjšala poraba in s tem tudi proizvodnja energije.
Toda gospodarska rast leta 2021 je okrepila povpraševanje, kar je skupaj z drugimi dejavniki povzročilo rast cen energije.
EESO je zadovoljen, da je Komisija s sporočilom o cenah energije (1) omogočila hitro nudenje pomoči in podpore ranljivim skupinam ter obravnavanje negativnih posledic cenovnega šoka, in opozarja na svoje mnenje TEN/761 (2).
3.4 EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj pozorno spremlja gibanje cen energije, in predlaga, da v prihodnje poročilo o stanju energetske unije vključi statistične podatke o gibanju cen energije.
V zvezi s tem opozarja, da so potrebni doslednejši podatki, ki bodo dali pravo sliko trga.
3.5 EESO je že v prejšnjih mnenjih omenil in tukaj znova poudarja, da mora biti zeleni prehod pravičen, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.
Prehod nima le tehničnega, temveč tudi gospodarski in socialni vidik.
Reden dialog z državljani in civilno družbo, vključno s socialnimi partnerji, zlasti v regijah, v katerih poteka prehod, bo omogočil, da bodo podnebni in energetski cilji privlačni za družbo in da bodo doseženi s čim nižjimi socialno-gospodarskimi stroški.
Vsaj tako pomembno kot poglabljanje dialoga je izpolnitev obljube, da se državljanom omogoči dejavna udeležba na trgu, da postanejo proizvajalci-odjemalci in da se jih vključi v nove priložnosti za ustvarjanje vrednosti.
V tem pogledu bodo ključni kakovost začetka delovanja in financiranje posameznih instrumentov ter njihovo konkretno izvajanje na nacionalni ravni.
Zato mora biti upoštevanje stališč socialnih partnerjev osrednji cilj prihodnjih dialogov, kar je pomemben pogoj za doseganje uspešnega in pravičnega prehoda.
3.6 Poročilo o stanju energetske unije mora obsegati tudi del o prizadevanjih za doseganje pravičnega prehoda ter vključevati primere uspešno izvedenih ukrepov v državah članicah in na evropski ravni.
EESO poudarja, da pri pravičnem prehodu ne gre le za financiranje tega prehoda, temveč tudi za cilj, da se poskrbi za dostojno delo, kakovostna delovna mesta in socialno varnost, za kar so potrebni posebni ukrepi na regionalni ravni.
3.7 EESO bi si želel bolj uravnotežen pristop v 6. letnem poročilu v zvezi z nekaterimi vidiki energetske unije.
Poročilo se izdatno posveča energijski učinkovitosti in razogljičenju, ki sta trenutno glavni prednostni nalogi politike.
Premalo pozornosti pa posveča temam, kot so varnost, solidarnost in zaupanje ali raziskave, inovacije in konkurenčnost, ter izzivom in dosežkom na teh področjih.
3.8 EESO je zlasti izjemno nejevoljen glede dejstva, da tako kot v prejšnjih poročilih tudi v tem poročilu niso obravnavani osrednji cilji evropske energetske unije ali pa so obravnavani le površno.
Treba je spomniti, da je bil namen zmanjšati odvisnost od uvoza, postaviti državljane v središče energetske unije in doseči, da bo EU vodilna na svetu na področju energije iz obnovljivih virov.
Pričakovati bi bilo, da bodo v letnih poročilih o stanju energetske unije ta osrednja vprašanja tudi analizirana na centralni ravni in da bodo jasno opredeljene morebitne pomanjkljivosti, da bi se po potrebi pripravile nove pobude.
V tem poročilu ta cilj še zdaleč ni dosežen.
Tako je na primer nedopustno zanemarjeno vprašanje razvoja proizvodnje energije v skupnostih, ki je za EESO pomembno.
EESO pričakuje, da bo Komisija v poročilu za leto 2022 podala jasne izjave v ločenih poglavjih.
(1) (2)
COM(2021) 660 final UL C 275, 18.7.2022, str. 80.