C 323/98
SL
Uradni list Evropske unije
26.8.2022
3.8 EESO meni, da bo predlog spremembe uredbe LULUCF ključen za dolgoročno podnebno ravnotežje in da se vloga sekvestracije ogljika v kmetijske površine ne bi smela obravnavati le kot poslovna priložnost, temveč kot temeljni element prihodnosti evropskega kmetijstva.
3.9
Z ovrednotenjem ogljika se ohranja svetovna prehranska varnost, vendar so z njim povezani trije različni izzivi:
— sekvestracija atmosferskega ogljika v tleh, — zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, — prilagoditev kmetijskega sektorja na podnebne spremembe.
3.10
Sekvestracijo ogljika izboljšuje več praks gospodarjenja z zemljišči, med drugimi:
— pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, — kmetijsko-gozdarski sistem in druge oblike mešanih kultur, ki povezujejo gozdno vegetacijo s sistemi pridelave poljščin in/ali živinoreje, — uporaba vmesnih posevkov, pokrovnih posevkov in konzervacijske obdelave, — sprememba njivskih površin v neobdelano zemljo ali trajno travinje, — obnova šotišč in mokrišč.
3.11 Potencial je precejšen, saj na primer glede na pobudo „4 od 1 000“ francoskega nacionalnega inštituta za raziskave s področja kmetijstva, prehrane in okolja (INRAE) največji potencial dodatnih kmetijskih zalog na ravni Francije znaša 8,43 milijona ton ogljika letno na prvih 30 centimetrih tal.
3.12 EESO v zvezi s ciljem ničelnega neto izkoriščanja zemljišč do leta 2050, določenim v strategiji EU za tla (8), in za zagotovitev njihove funkcije kot ponorov ogljika in za proizvodnjo biomase priporoča ustrezno upravljanje in zaščito ornih zemljišč ter z zadovoljstvom ugotavlja, da si nekatere države članice že prizadevajo za to (v Estoniji je na primer v pripravi zakonodaja o zemljiščih).
3.13 V sporočilu je opredeljenih nekaj izzivov, povezanih s certificiranimi projekti za sekvestracijo ogljika, niso pa podani odgovori, kako rešiti naslednje probleme: — nestalnost: ogljik, ki je sekvestriran in shranjen v tleh in biomasi, se lahko sprosti v ozračje, s čimer se izničijo koristi blaženja podnebnih sprememb, — spremljanje in preverjanje zajetega ogljika ter poročanje o njem ostaja izziv; treba je poskrbeti za natančno količinsko opredelitev dejanskih dodatnih stroškov, — upoštevanje stroškov praks za sekvestracijo ogljika in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva.
3.14 Ne smemo pa pozabiti tudi na zmanjšanje emisij kmetijskega sektorja s prilagojenimi praksami ali novimi tehnologijami, pri čemer morata imeti prednost preudarna poraba energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.
Rešitve, ki temeljijo na industrijskem zajemanju, uporabi in shranjevanju ogljika 3.15 V sporočilu je predlagano, da bi bilo do leta 2028 treba sporočiti vsako tono CO2, zajeto, transportirano, uporabljeno in shranjeno v industrijah ter jo obračunati glede na njen fosilni, biogeni ali atmosferski izvor; do leta 2030 bi moralo biti vsaj 20 % ogljika, uporabljenega v kemičnih in plastičnih proizvodih, iz trajnostnih nefosilnih virov in do leta 2030 bi morali z vodilnimi projekti vsako leto iz ozračja odstraniti 5 milijonov ton CO2 in ga trajno shraniti.
3.16 Fosilni ogljik bo treba zamenjati z bolj trajnostnimi tokovi recikliranega ogljika iz odpadkov, trajnostne biomase ali neposredno iz ozračja.
(8)
Mnenje EESO „Nova strategija EU za tla“ (UL C 290, 29.7.2022, str. 131).