C 323/86
SK
Úradný vestník Európskej únie
26.8.2022
3.5.
Podľa EHSV je dôležité, aby sa nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti považovali za oblasť trestnej činnosti, ktorej spoločná „podstata“ je založená na nenávisti motivovanej na základe predsudkov voči osobe alebo skupine.
To si vyžaduje posudzovať nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti holistickým spôsobom a vyhýbať sa čiastkovému prístupu k rôznym formám alebo cieľom nenávisti, najmä pokiaľ ide o rozdiely medzi členskými štátmi.
Výbor vyzýva aj na posúdenie nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti z hľadiska hodnôt EÚ a základných práv ako celku.
Okrem toho vyzýva, aby sa identifikovali súvislosti medzi nenávistnými prejavmi a trestnými činmi z nenávisti a trestnými činmi, ktoré sú už na zozname EÚ.
V tejto súvislosti by sa mala zintenzívniť výmena informácií medzi orgánmi presadzovania práva a vládami. 3.6.
EHSV s potešením očakáva, že ako ďalší krok sa stanoví vymedzenie pojmov nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti a je pripravený prispieť k medziinštitucionálnej konzultácii.
Toto vymedzenie pojmov je kľúčové v záujme právnej istoty, ale aj v záujme ochrany základných práv a na zabezpečenie spoľahlivej všeobecnej komunikácie.
Rámcové rozhodnutie Rady o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva poskytuje relevantný východiskový bod pre vypracovanie vymedzenia pojmov, ktoré by sa mohlo uplatniť v tomto širšom kontexte, pričom by sa využili aj vymedzenia pojmov používané Radou Európy. 3.7.
Vymedzenia pojmov nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti by sa mali vzťahovať na všetky príslušné chránené charakteristiky vychádzajúce zo základných práv EÚ vrátane pohlavia/rodu, rasového alebo etnického pôvodu, náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku a sexuálnej orientácie, ale aj ideologických presvedčení a presvedčení na základe svedomia.
Hoci sa chránené charakteristiky navzájom líšia, vymedzenie by sa malo zaoberať rôznymi charakteristikami podľa rovnakých zásad.
Treba sa tiež vyhnúť roztrieštenému prístupu k rôznym menšinám a skupinám a namiesto toho používať všeobecné výrazy použiteľné na celé spektrum danej chránenej charakteristiky.
Okrem toho by malo byť vymedzenie pojmu dostatočne inkluzívne, aby reagovalo na nové druhy spoločenských javov, ktoré sa časom objavia. 3.8.
Vymedzenia pojmov by sa mali vzťahovať na všetky formy konania a prejavu – či už ústne alebo písomné – bez ohľadu na to, kde sa tento prejav alebo konanie uskutočňuje, t. j. či je to v kontexte práce, verejného prejavu alebo prístupu k súkromným alebo verejným službám atď.
Mali by zahŕňať aj online a offline prejavy. 3.9.
Hoci by vymedzenia pojmov mali byť komplexné, nemôžu byť jednoznačne dokonalé a pri uplatňovaní by sa vždy mali posudzovať na základe dôkazov v príslušnom kontexte.
Jedným zo spôsobov, ako dosiahnuť čo najjednotnejšie uplatňovanie vymedzení a pravidiel, by bolo poskytnúť spoločné usmernenia o faktoroch, ktoré sa majú zohľadniť. 4.10.
Je tiež dôležité zabezpečiť, aby vymedzenia pojmov a pravidlá nepôsobili proti svojmu účelu.
Nemali by sa napríklad stigmatizovať slová, ktoré sa tradične používajú neutrálnym spôsobom.
Súvisí to aj s cieľom vytvoriť spoločné pravidlá na ochranu všetkých skupín, a nie konkrétne uvádzať určité skupiny. 3.11.
Pri vymedzovaní nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti a príslušných sankcií je dôležité objasniť ich vzťah k základným právam ako celku.
Je to dôležité najmä v súvislosti so slobodou prejavu a s právom na informácie vrátane podmienok, ktoré odôvodňujú obmedzenie slobody prejavu jednotlivcov a médií.
V tomto zmysle môže byť potrebné objasniť aj iné základné práva. 3.12.
Hoci nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti možno považovať za samostatnú oblasť trestnej činnosti, do určitej miery sa prekrývajú s existujúcimi trestnými činmi EÚ.
Existujúce trestné činy EÚ však nezahŕňajú všetky nenávistné prejavy a trestné činy z nenávisti, a to z dôvodu rôznych foriem a rôznorodého obsahu tejto oblasti trestnej činnosti.
Dobre to znázorňuje aj „pyramída nenávisti“, ktorá sa začína od zaujatých prejavov a prechádza cez diskrimináciu k fyzickému násiliu a dokonca k terorizmu. 3.13.
Ako sa uvádza v oznámení, riešenie nenávistných prejavov a trestných činov z nenávisti nie je len vecnou, ale aj procesnou záležitosťou.
Náležitá pozornosť sa preto musí venovať otázkam súvisiacim s prístupom k informáciám, spravodlivosti a opravným prostriedkom.
Hoci trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy sa uznávajú a regulujú na vnútroštátnej úrovni, v ich vykonávaní/nahlasovaní/vyšetrovaní existuje mnoho nedostatkov.
Ak sa takéto trestné činy nenahlásia a riadne nevyšetria ako trestné činy spáchané na základe zaujatosti, údaje o ich výskyte v členských štátoch na úrovni EÚ nie sú spoľahlivé. 3.14.
Z hľadiska ochrany práv obetí je nevyhnutné, aby boli trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy zaradené do zoznamu trestných činov EÚ.
Ak sa neuznajú dôvody incidentov motivovaných nenávisťou, ako je zdravotné postihnutie, ustanovenia smernice EÚ o právach obetí (vzťahujúce sa na obete trestných činov) by sa nemuseli nevyhnutne uplatňovať.
Vzhľadom na rastúci počet incidentov by sa mala venovať väčšia pozornosť ochrane obetí.
Obetiam by sa mal preto zaručiť náležitý prístup k informáciám a k osobitným ochranným opatreniam poskytovaným najzraniteľnejším obetiam trestných činov podľa smernice o právach obetí.