C 323/40
SK
Úradný vestník Európskej únie
26.8.2022
2.9.
Subjekty sociálneho hospodárstva pôsobia vo všetkých odvetviach hospodárstva v mnohých európskych krajinách: od priemyselnej a remeselnej výroby po obehové hospodárstvo, od udržateľného cestovného ruchu až po výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, od dopravy až po komunikačné a informačné služby.
Plnia rozhodujúce funkcie pri sociálnej inovácii a rozšírenom transfere technológií v prospech znevýhodnených skupín alebo území.
Vzhľadom na množstvo právnych a organizačných foriem je potrebné vyhnúť sa „univerzálnemu“ prístupu, no nemalo by sa pritom upustiť od koordinácie pod vedením Komisie.
2.10.
Podniky sociálneho hospodárstva sa väčšinou etablujú na miestnej úrovni, kde prispievajú k sociálnej súdržnosti, vďaka čomu sú územia odolnejšie a inkluzívnejšie.
Podniky sociálneho hospodárstva sa vzhľadom na svoju tendenciu pôsobiť v blízkosti občanov, obzvlášť účinne zapájajú aj do zelenej a digitálnej transformácie, pričom všetkým osobám vrátane najzraniteľnejších osôb a osôb, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, uľahčujú prístup k digitálnym technológiám, najmä podporným technológiám, ktoré umožňujú účasť osôb so zdravotným postihnutím na trhu práce.
2.11.
Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj zapojeniu a posilneniu postavenia mladých ľudí, ktorí by sa mali podporiť opatreniami odbornej prípravy zameranými na podnietenie podnikateľského ducha mladých generácií.
2.12.
Na využitie tohto potenciálu je potrebné rozšíriť prístup subjektov sociálneho hospodárstva k investičnému kapitálu, a to najmä s cieľom lepšie rozvíjať investície do sociálnej infraštruktúry (cenovo dostupné bývanie, dlhodobá zdravotná a sociálna starostlivosť, vzdelávanie a celoživotné vzdelávanie, znižovanie chudoby a lepšia dostupnosť).
Takéto infraštruktúry je potrebné posilniť, aby sa znížili nerovnosti a sociálne vylúčenie, ktoré sa v Európe po pandémii zvýšili.
2.13.
Akčný plán je príležitosťou na rozvoj sociálneho hospodárstva prostredníctvom zlepšenia priemyselnej politiky a na uznanie úlohy, ktorú zohrávajú najmä družstvá v oblasti európskych služieb a priemyslu, kde zároveň vytvárajú dôležité výrobné klastre a vysokú inovačnú schopnosť inovácie.
2.14.
EHSV považuje za dôležitý záväzok Komisie zrealizovať štúdie a výskumy o sociálnom hospodárstve s cieľom predložiť odporúčanie Európskej rady v roku 2023, a rovnako víta skutočnosť, že v roku 2025 sa počíta s hodnotením vykonávania akčného plánu.
Aby však boli štúdie a hodnotenia účinné, v SEAP by mali lepšie objasniť očakávané strednodobé a dlhodobé ciele, ktoré pomôžu špecifikovať očakávané sociálne vplyvy, a to aj vo vzťahu k európskej stratégii do roku 2030.
2.15.
EHSV oceňuje a podporuje ciele Komisie pri presadzovaní cezhraničných vzťahov a internacionalizácie sociálneho hospodárstva podporou a povzbudzovaním zapojenia podnikov sociálneho hospodárstva do európskych platforiem partnerstva prostredníctvom zriadenia jednotného kontaktného miesta pre sociálne hospodárstvo.
2.16.
V rámci iniciatív na podporu podnikateľskej kultúry a najmä na zvýšenie zapojenia mladých ľudí do vytvárania nových podnikov je nevyhnutné zlepšiť poznatky o potenciáli sociálneho hospodárstva v študijných programoch stredných a vysokých škôl.
Výbor preto podporuje návrh otvoriť novú akadémiu pre podnikanie mladých ľudí, ktorá by zahŕňala aj sociálne hospodárstvo.
3.
Konkrétne pripomienky 3.1.
Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy a subjektmi sociálneho hospodárstva 3.1.1.
V SEAP sa uznáva potenciál sociálneho hospodárstva pre budúcnosť sociálnych a priemyselných politík a zdôrazňuje sa význam úloh všeobecného záujmu, ku ktorým sociálne hospodárstvo prispieva.
Preto je dôležité stanoviť ciele na zlepšenie spolupráce medzi orgánmi verejnej správy, subjektmi sociálneho hospodárstva a aktérmi sociálneho dialógu.
3.1.2.
V tejto súvislosti považuje EHSV za potrebné investovať do posilnenia spoločnej správy medzi verejnými orgánmi a sociálnymi podnikmi, ktoré sa usilujú o dosiahnutie cieľov spoločného záujmu, a zároveň pritom rešpektujú špecifické oblasti pôsobnosti a autonómiu.
Preto by sa mali podporovať formy plánovania a navrhovania s inkluzívnym riadením, ktoré uznáva úlohu subjektov sociálneho hospodárstva, najmä v územných systémoch spolupráce medzi sociálnym hospodárstvom a miestnou správou.
Tieto inovatívne formy musia byť nevyhnutne budované s ohľadom na požiadavky transparentnosti, podmienok rovnakého zaobchádzania, hospodárnosti a otvorenosti voči rôznym zainteresovaným stranám v súlade so zásadou subsidiarity.