C 323/14
SK
Úradný vestník Európskej únie
26.8.2022
1.7.
EÚ by mala mať nulovú toleranciu voči členským štátom, v ktorých sa občiansky priestor zmenšuje.
Systém, v ktorom je umlčaný hlas občianskej spoločnosti, najmä tých, ktorí kriticky vnímajú fungovanie vlády, je systém, ktorý aktívne ruší dynamiku tvorcov politík slúžiacich záujmom svojich občanov.
Namiesto toho sa stáva systémom, kde tí, ktorí sú pri moci, konajú len vo svojom vlastnom záujme.
Tento prístup je hrozbou pre demokraciu v EÚ a je nezlučiteľný s hodnotami Európy stanovenými v kodanských kritériách (1). 1.8.
Rešpektovanie hodnôt EÚ členskými štátmi znamená nielen ochotu spolupracovať s občianskou spoločnosťou, ale aj podporovať jej existenciu, dokonca aj keď je kritická voči verejnej politike alebo ju odmieta z politických dôvodov.
Všetky organizácie občianskej spoločnosti v EÚ musia požívať slobodu a nezávislosť.
Členské štáty, ktoré formálne akceptujú dialóg len so špeciálne vybratými a provládnymi organizáciami, sú rovnako vinné z nedemokratických praktík ako vlády, ktoré s občianskou spoločnosťou vôbec nespolupracujú. 1.9.
Tvorcovia politiky by mali zabezpečiť zmysluplnú účasť občianskej spoločnosti tak, aby účasť nebola povrchná.
To znamená zapojiť ju do všetkých fáz rozhodovacieho procesu.
Znamená to vypočuť si názory občianskej spoločnosti počas procesu koncipovania nových právnych predpisov, projektov alebo iniciatív a pravidelne sa s ňou radiť, keď nadobúdajú konkrétnejšiu podobu, prijímajú sa a následne sa zavádzajú do praxe.
S občianskou spoločnosťou sa príliš často konzultuje až vtedy, keď sú právne predpisy alebo projekty už takmer sfinalizované.
Tvorcom politiky to znemožňuje prijať akékoľvek návrhy a vytvára sa tým precedens, keď sa od občianskej spoločnosti jednoducho očakáva, že automaticky odobrí návrhy, ktoré sa jej predložia. 1.10.
Tvorcovia politík na všetkých úrovniach by mali zabezpečiť, aby konzultačné postupy boli čo najjednoduchšie vyhľadateľné a dostupné.
EHSV oceňuje systém verejných konzultácií Komisie v tom zmysle, že je otvorený pre všetky organizácie občianskej spoločnosti, ako aj pre jednotlivých občanov, a skutočnosť, že všetky konzultácie sa systematicky zverejňujú na tej istej webovej stránke (2).
Na druhej strane môžu byť konzultácie na úrovni EÚ niekedy obmedzujúce, pokiaľ ide o typ vstupov, ktoré umožňujú. 1.11.
Občianska spoločnosť má potenciál pomáhať tvorcom politiky pri základných úlohách, ako je monitorovanie.
Ak sa však úloha občianskej spoločnosti pri monitorovaní implementácie nových politík a iniciatív má brať vážne, potom by EÚ, vnútroštátne orgány a orgány miestnej samosprávy mali prispievať na prevádzkové náklady týchto organizácií.
Tento aspekt je ešte dôležitejší vzhľadom na neistotou súvisiacu s financovaním a neistotu financovania projektov v dôsledku ochorenia COVID-19, ako aj na zvýšenie prevádzkových nákladov.
Na získanie čo najkvalitnejšej a čo najkonštruktívnejšej podpory od občianskej spoločnosti je nevyhnutné, aby sa poskytnutím financovania na prevádzku a budovanie kapacít nespochybnila nezávislosť organizácií občianskej spoločnosti. 1.12.
Existuje množstvo opatrení, ktoré by EÚ mohla prijať, aby využila prínos občianskej spoločnosti.
Mohla by začať vymedzením participatívneho štatútu.
Mohla by sa takisto dohodnúť na usmerneniach a spoločných normách týkajúcich sa práva na združovanie a občiansky dialóg, ktoré by sa mali uplatňovať vo všetkých príslušných procesoch, ako aj na prijatí medziinštitucionálnej dohody o občianskom dialógu.
Uznanie a podpora úlohy združení a mimovládnych organizácií v rámci Európskej únie by zároveň významne prospeli zlepšeniu partnerstva medzi tvorcami politiky a občianskou spoločnosťou na úrovni EÚ. 1.13.
Organizácie občianskej spoločnosti majú aj svoj vlastný súbor povinností, ktoré musia plniť v mene dobrej tvorby politiky.
V prvom rade by sa organizácie mali vždy zaujímať o realitu života ľudí, ktorých zastupujú, a zaistiť, aby úsilie, ktoré vyvíjajú, zodpovedalo potrebám ľudí.
Je obzvlášť dôležité podporovať zapojenie mládeže do občianskej spoločnosti a zabezpečiť budúcnosť hnutia.
Je takisto mimoriadne dôležité, aby boli príspevky občianskej spoločnosti konštruktívne a aby obsahovali jasné odporúčania, aby tak občianska spoločnosť pomáhala pri vytváraní nových politík spôsobom, ktorý považuje za najlepší pre svojich občanov.
Príspevky by sa nemali zameriavať len na to, čo sa robí zle, ale malo by sa nimi aj konkrétne navrhovať, ako je možné dosiahnuť zlepšenie.
2.
Všeobecné pripomienky 2.1.
V tomto dokumente sa pojem „občianska spoločnosť“ vzťahuje aj na sociálnych partnerov, aj keď je potrebné poznamenať, že sociálni partneri fungujú pri ochrane práv jedinečným a špecifickým spôsobom.
Organizácie občianskej spoločnosti takisto hája skupiny, ktoré nemôžu ovplyvňovať politiku prostredníctvom volebného práva, ako sú deti, osoby so zdravotným postihnutím, ktorým bolo odopreté právo voliť, alebo migranti a utečenci, a podporujú ich zapojenie do demokracie.
Dialóg medzi občianskou spoločnosťou a tvorcami politík je preto kľúčom k pochopeniu potrieb spoločnosti a formovaniu účinných politických reakcií.
(1) (2)
Prístupové kritériá (https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en).
https://ec.europa.eu/info/consultations_sk.