26.8.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 323/115
3.
Všeobecné pripomienky 3.1.
EHSV vníma ruskú vojenskú inváziu na Ukrajinu ako obrovský šok pre bezpečnosť, fungovanie a výkonnosť energetickej únie, nehovoriac o hroznej situácii pre Ukrajinu a jej ľudí.
Ide o najväčšiu bezpečnostnú hrozbu v histórii európskej integrácie.
Vyžaduje si opätovné vymedzenie a úpravu strategických a bezpečnostných priorít EÚ a prípravu vhodných nástrojov na čo najvčasnejšiu realizáciu týchto priorít.
3.2.
EHSV naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby boli v súvislosti s budúcimi bezpečnostnými hrozbami prezieravejšie a venovali väčšiu pozornosť bezpečnosti a diverzifikácii dodávok, ako aj zabezpečeniu väčšej solidarity medzi členskými štátmi EÚ.
Bezpečnostná hrozba odhalila aj potrebu urýchliť zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie s cieľom znížiť závislosť EÚ od fosílnych palív a zabezpečiť dosiahnutie cieľov Zelenej dohody.
3.3.
EHSV berie na vedomie podrobnú správu Európskej komisie, v ktorej sa bilancujú zmeny a pokrok vo vykonávaní politík Európskej únie v oblastiach energetiky a klímy.
Pozitívne hodnotí pokrok EÚ pri plnení jej cieľov v oblasti klímy a víta identifikáciu oblastí, v ktorých je potrebný ďalší pokrok.
Pandémia ochorenia COVID-19 mala v roku 2020 do istej miery pozitívny vplyv na zníženie emisií CO2, keďže sa počas nej znížila spotreba, a tým aj výroba energie.
V dôsledku hospodárskeho rastu sa však v roku 2021 dopyt zvýšil, čo malo spolu s ďalšími prvkami vplyv na prudký nárast cien energie.
EHSV víta, že oznámenie Komisie o cenách energie (1) umožnilo rýchlo poskytnúť pomoc a podporu zraniteľným osobám a riešiť negatívny vplyv cenového šoku, a upriamuje pozornosť na svoje stanovisko TEN/761 (2).
3.4.
EHSV povzbudzuje Európsku komisiu, aby veľmi pozorne sledovala vývoj cien energie, a navrhuje, aby do ďalšej správy o stave energetickej únie zahrnula štatistiky o ich vývoji.
V tejto súvislosti poukazuje na potrebu konzistentnejších údajov, ktoré dokážu poskytnúť presný obraz o trhu.
3.5.
EHSV rovnako ako vo svojich predchádzajúcich správach zdôrazňuje, že zelená transformácia sa musí realizovať spravodlivo, aby sa na nikoho nezabudlo.
Nejde len o technickú, ale aj o hospodársku a sociálnu transformáciu.
Pravidelným dialógom s občanmi a občianskou spoločnosťou vrátane sociálnych partnerov, najmä v transformujúcich sa regiónoch, sa zabezpečí, aby sa ciele politiky v oblasti klímy a energetiky vnímali ako sociálne atraktívne a plnili s minimálnymi sociálno-ekonomickými nákladmi.
Prinajmenšom rovnako dôležité ako prehlbovanie dialógu je splniť prísľub aktívne zapájať občanov do aktivít na trhu, stimulovať ich, aby sa stali výrobcami-spotrebiteľmi a poskytovať im nové príležitosti vytvárať hodnoty.
V tejto súvislosti bude kľúčová kvalita funkčnosti a financovania jednotlivých nástrojov a ich konkrétne vykonávanie na vnútroštátnej úrovni.
Začlenenie názorov sociálnych partnerov preto musí byť kľúčovým cieľom budúcich dialógov a je ústredným predpokladom dosiahnutia úspešnej a spravodlivej transformácie.
3.6.
Súčasťou správy o stave energetickej únie by mal byť aj oddiel venovaný snahám o dosiahnutie spravodlivej transformácie, do ktorého by sa začlenili príklady opatrení úspešne vykonaných v členských štátoch aj na európskej úrovni.
EHSV zdôrazňuje, že spravodlivá transformácia sa netýka len financovania.
Zahŕňa aj cieľ poskytnúť dôstojnú prácu a kvalitné pracovné miesta, ako aj sociálne zabezpečenie, a vyžaduje si osobitné opatrenia na regionálnej úrovni.
3.7.
EHSV by v šiestej výročnej správe uvítal vyváženejší prístup ku konkrétnym oblastiam energetickej únie.
Komplexne sa zameriava na oblasti energetickej efektívnosti a dekarbonizácie, ktoré v súčasnosti predstavujú kľúčové politické priority.
Zdá sa však, že témam bezpečnosti, solidarity a dôvery alebo výskumu, inovácií a konkurencieschopnosti, ako aj výzvam a úspechom spojeným s týmito oblasťami sa nevenuje dostatočná pozornosť.
3.8.
EHSV vyslovene irituje najmä to, že, tak ako v predchádzajúcich správach, kľúčové ciele európskej energetickej únie sa v tejto správe buď vôbec nespomínajú, alebo sa uvádzajú len okrajovo.
Treba pripomenúť, že medzi stanovené ciele patrilo okrem iného znížiť závislosť od dovozu, postaviť občanov do centra energetickej únie a dosiahnuť, aby sa EÚ stala svetovým lídrom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.
Bolo by logické, aby tieto základné otázky boli predmetom hĺbkovej analýzy vo výročných správach o stave energetickej únie a aby sa prípadné nedostatky jasne identifikovali s cieľom vyvinúť v prípade potreby nové iniciatívy.
Skúmaná správa ani zďaleka nespĺňa túto požiadavku.
V mimoriadne závažnej miere sa v nej zanedbáva napríklad otázka rozvoja občianskej energetiky, ktorú EHSV považuje za veľmi dôležitú.
EHSV očakáva, že Komisia zaujme k tejto otázke jasný postoj v samostatných kapitolách v správe za rok 2022.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
Ú. v.
EÚ C 275, 18.7.2022, s. 80.