C 323/98
SK
Úradný vestník Európskej únie
26.8.2022
3.8.
EHSV sa preto domnieva, že návrh na zmenu nariadenia o LULUCF bude mať zásadný význam pre dlhodobú klimatickú rovnováhu a že úloha sekvestrácie uhlíka v poľnohospodárstve by sa nemala vnímať len ako obchodná príležitosť, ale aj ako základný prvok budúcnosti európskeho poľnohospodárstva. 3.9.
Pri zabezpečení udržania celosvetovej potravinovej bezpečnosti sú so zhodnocovaním uhlíka spojené tri rôzne výzvy: — sekvestrácia atmosférického uhlíka v pôde, — znižovanie emisií skleníkových plynov, — adaptácia poľnohospodárstva na zmenu klímy.
3.10.
Viaceré postupy obhospodarovania pôdy umožňujú lepšiu sekvestráciu uhlíka, ako je:
— zalesňovanie a obnova lesa, — agrolesníctvo a ďalšie formy polykultúry, v ktorých sa spája drevinová vegetácia a systémy rastlinnej či živočíšnej výroby, — používanie medziplodín, krycích plodín, pôdoochranného poľnohospodárstva, — premena ornej pôdy na pôdu ležiacu úhorom alebo trvalý trávny porast; — obnova rašelinísk a močiarov. 3.11.
Potenciál je značný: napríklad podľa iniciatívy 4/1000 Francúzskeho národného výskumného ústavu pre poľnohospodárstvo, potraviny a životné prostredie (INRAE) je vo Francúzsku maximálny potenciál dodatočných poľnohospodárskych zásob uhlíka v prvých 30 centimetroch pôdy 8,43 milióna ton ročne. 3.12.
V súvislosti s cieľom dosiahnuť nulový čistý záber pôdy do roku 2050 stanoveným v stratégii EÚ na ochranu pôdy (8) a zabezpečiť túto funkciu úložiska uhlíka a produkciu biomasy, EHSV odporúča primerané obhospodarovanie a ochranu ornej pôdy a s uspokojením konštatuje, že niektoré členské štáty na tom už pracujú (napr. v Estónsku sa pripravujú zodpovedajúce právne predpisy o pôde). 3.13.
V oznámení sa identifikujú niektoré výzvy v súvislosti s certifikovanými projektami sekvestrácie uhlíka, no neposkytuje sa odpoveď na to, ako riešiť tieto otázky: — nestálosť: uhlík sekvestrovaný a uložený v pôde a biomase sa môže opätovne uvoľniť do atmosféry, čím sa negujú prínosy zmierňovania zmeny klímy, — monitorovanie, podávanie správ a overovanie zostávajú v súvislosti so zachyteným uhlíkom výzvou: musia sa presne vyčísliť skutočné dodatočné náklady, — zohľadnenie nákladov na postupy, pri ktorých sa sekvestruje uhlík a zmierňujú emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva. 3.14.
Napokon by sa nemalo zabúdať na znižovanie emisií v poľnohospodárstve prispôsobenými postupmi alebo novými technológiami, pričom prioritou by mala byť nízka energetická spotreba a zníženie emisií skleníkových plynov.
Riešenia založené na priemyselnom zachytávaní, využívaní a ukladaní uhlíka 3.15.
V oznámení sa navrhuje, aby sa do roku 2028 každá tona CO2 zachyteného, prepraveného, použitého a uloženého priemyselnými odvetviami nahlásila a započítala podľa jeho fosílneho, biogénneho alebo atmosférického pôvodu, aby aspoň 20 % uhlíka používaného v chemických a plastových výrobkoch do roku 2030 pochádzalo z udržateľných nefosílnych zdrojov a aby sa každý rok z atmosféry odstránilo a trvalo uložilo v priebehu štyroch prvotných projektov do roku 2030 5 miliónov ton CO2. 3.16.
Fosílny uhlík by sa mal nahradiť udržateľnejšími tokmi recyklovaného uhlíka pochádzajúceho z odpadu, udržateľnej biomasy alebo priamo z atmosféry.
(8)
Stanovisko EHSV na tému Nová stratégia EÚ v oblasti pôdy (Ú. v.
EÚ C 290, 29.7.2022, s. 131).