C 323/40
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
26.8.2022
2.9.
În numeroase țări europene, entitățile economiei sociale sunt active în toate sectoarele economice: de la producția industrială și artizanală la economia circulară, de la turismul durabil la producția de energie din surse regenerabile, de la transporturi la serviciile de comunicare și informare, cu funcții decisive pentru inovarea socială și un amplu transfer tehnologic în favoarea populațiilor sau a teritoriilor dezavantajate.
Varietatea de forme juridice și organizatorice face necesară evitarea unei abordări universale, fără a renunța însă la o formă de coordonare, care ar fi preferabil să fie pusă în aplicare de Comisie. 2.10.
Întreprinderile economiei sociale își au originea în mare parte la nivel local, unde contribuie la coeziunea socială, făcând ca teritoriile să fie mai reziliente și mai favorabile incluziunii.
Această tendință de proximitate face ca întreprinderile din economia socială să fie, totodată, deosebit de eficace în sprijinirea tranziției verzi și a celei digitale, făcând tehnologiile digitale, în special tehnologiile generice care favorizează participarea la piața forței de muncă a persoanelor cu handicap, mai accesibile tuturor, inclusiv persoanelor celor mai vulnerabile și expuse riscului de excluziune socială. 2.11.
Trebuie să se acorde o atenție deosebită implicării și aprecierii tinerilor, care ar trebui sprijiniți prin măsuri de formare menite să sporească tendința antreprenorială accentuată a tinerei generații. 2.12.
Pentru a realiza acest potențial, este necesar să se sporească accesul la capitalul de investiții pentru entitățile din economia socială, în special pentru a dezvolta mai bine potențialul investițiilor din infrastructura socială (locuințe la prețuri accesibile, asistență medicală și îngrijire pe termen lung, educație și învățare pe tot parcursul vieții, reducerea sărăciei, îmbunătățirea accesibilității).
O astfel de infrastructură trebuie modernizată, pentru a reduce inegalitățile și excluziunea socială, care au crescut în Europa ca urmare a pandemiei. 2.13.
Planul de acțiune reprezintă o oportunitate de dezvoltare a economiei sociale, prin îmbunătățirea politicii industriale și recunoașterea rolului pe care îl au în special cooperativele în sectorul serviciilor și în industria europeană, unde ele creează, totodată, clustere productive importante și o capacitate ridicată de inovare. 2.14.
CESE consideră că este important ca Comisia să realizeze studii și cercetări cu privire la economia socială, pentru a ajunge la o recomandare a Consiliului European în 2023, și își exprimă satisfacția și pentru că în 2025 va fi efectuată o evaluare a punerii în aplicare a planului de acțiune.
Cu toate acestea, pentru ca studiile și evaluările să fie eficace, PAES ar trebui să clarifice mai bine obiectivele preconizate pe termen mediu și lung, pentru a contribui la specificarea impactului social preconizat, și în raport cu strategia europeană pentru 2030. 2.15.
CESE salută și sprijină obiectivele Comisiei de promovare a rapoartelor transfrontaliere și a internaționalizării economiei sociale, prin sprijinirea și încurajarea participării întreprinderilor din economia socială la platformele europene de parteneriat, prin crearea unui ghișeu unic pentru economia socială. 2.16.
În contextul inițiativelor de promovare a unei culturi antreprenoriale și, în special, de creștere a implicării tinerei generații în crearea de noi întreprinderi, este esențial să se îmbunătățească cunoașterea potențialului economiei sociale în programele școlare din învățământul secundar și în programele universităților.
Acesta este motivul pentru care CESE sprijină propunerea de înființare a unei noi academii pentru antreprenoriatul în rândul tinerilor, care să includă economia socială.
3.
Observații specifice 3.1.
Relațiile dintre administrațiile publice și entitățile economiei sociale 3.1.1.
PAES, recunoscând potențialul economiei sociale pentru viitorul politicilor sociale și industriale, afirmă importanța misiunilor de interes general la care contribuie economia socială.
Prin urmare, este important să se stabilească obiective de îmbunătățire a cooperării între administrația publică, entitățile economiei sociale, reprezentanții partenerilor sociali și actorii dialogului social.
3.1.2.
În acest sens, CESE consideră că este necesar să se investească în consolidarea „administrației comune” între autorități publice și întreprinderi sociale care, respectând competențele și autonomia lor specifice, să lucreze la obiective de interes comun.
Prin urmare, ar trebui încurajate formele de planificare și proiectare care pun în aplicare o guvernanță favorabilă incluziunii, recunoscând rolul entităților din economia socială, în special în sistemele teritoriale de cooperare între economia socială și administrațiile locale.
Astfel de forme inovatoare trebuie să fie în mod necesar construite în conformitate cu cerințele de transparență, în condiții de concurență echitabile, rentabile și cu deschidere față de diversele părți interesate, în conformitate cu principiul subsidiarității.