C 323/14
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
26.8.2022
1.7.
Toleranța UE față de statele membre în care spațiul civic este tot mai redus ar trebui să fie zero.
Un sistem în care vocea societății civile este redusă la tăcere, în special a celor care adoptă o atitudine critică față de modul de funcționare a guvernului, este un sistem ce anulează în mod deliberat dinamica factorilor de decizie care își propun să servească interesele propriilor cetățeni.
El se transformă într-un sistem în care cei care dețin puterea acționează doar în interesul propriu.
Această abordare reprezintă o amenințare la adresa democrației din UE și nu-și are locul între valorile Europei prevăzute în criteriile de la Copenhaga (1). 1.8.
Garantarea apărării valorilor UE de către statele membre nu înseamnă doar deschidere către stabilirea unui dialog cu societatea civilă, ci și facilitarea existenței acesteia, chiar și atunci când critică politicile unui guvern sau când i se opune pe plan politic.
Trebuie ca toate organizațiile societății civile (OSC) din UE să beneficieze de libertate și independență.
Statele membre care acceptă dialogul doar cu organizații selectate anume și gata să susțină guvernul, doar pentru a bifa o cerință, se fac la fel de vinovate de practici nedemocratice ca și guvernele care nu întrețin deloc relații cu societatea civilă. 1.9.
Responsabilii cu elaborarea politicilor ar trebui să asigure o participare semnificativă și nu doar superficială a societății civile.
Aceasta înseamnă implicarea societății civile în toate segmentele procesului decizional.
Totodată, înseamnă luarea în considerare a opiniilor societății civile pe durata procesului de elaborare a unei noi legislații, a unor noi proiecte sau inițiative și consultarea ei în mod regulat pe măsură ce acestea capătă formă, sunt adoptate și, ulterior, puse în aplicare.
De prea multe ori societatea civilă este invitată să-și exprime opinia atunci când legislația sau proiectele sunt aproape de finalizare.
Acest demers face imposibilă preluarea oricărei propuneri de către responsabilii cu elaborarea politicilor și creează un precedent prin care din partea societății civile se așteaptă doar aprobarea pasivă a propunerilor ce îi sunt prezentate. 1.10.
Responsabilii cu elaborarea politicilor de la toate nivelurile ar trebui să facă astfel încât procesele de consultare pe care le lansează să fie ușor de găsit și de accesat.
CESE salută sistemul de consultare publică al Comisiei Europene, pentru că este deschis tuturor OSC-urilor și cetățenilor și pentru faptul că toate consultările publice sunt publicate în mod sistematic pe aceeași pagină web (2).
Pe de altă parte, consultările de la nivelul UE pot fi uneori restrictive în ceea ce privește tipul de contribuție care poate fi adusă. 1.11.
Societatea civilă ar putea să sprijine factorii de decizie în îndeplinirea unor sarcini esențiale, cum ar fi monitorizarea.
Cu toate acestea, dacă rolul societății civile în monitorizarea punerii în aplicare a noilor politici și inițiative este luat în serios, autoritățile UE, naționale și locale ar trebui să sprijine costurile de funcționare ale acestor organizații.
Acest lucru este cu atât mai important având în vedere incertitudinile legate de finanțare, în general, și de finanțarea proiectelor, din cauza pandemiei de COVID-19, precum și creșterea costurilor de funcționare.
Pentru a primi un sprijin de cea mai bună calitate și cât mai constructiv din partea societății civile, este esențial ca oferta de finanțare pentru funcționare și consolidarea capacităților să nu pună în pericol independența OSC-urilor. 1.12.
Există o serie de măsuri pe care UE le-ar putea lua pentru a integra contribuția societății civile.
Aceasta ar putea să pornească de la definirea unui statut participativ.
De asemenea, s-ar putea conveni asupra unor orientări și a unor standarde comune privind dreptul la asociere și dialogul social care să fie puse în aplicare în toate procesele relevante, precum și asupra adoptării unui acord interinstituțional privind dialogul civil.
Recunoașterea și promovarea rolului asociațiilor și al ONG-urilor în cadrul Uniunii Europene ar putea fi, de asemenea, foarte benefice pentru îmbunătățirea parteneriatului dintre responsabilii cu elaborarea politicilor și societatea civilă de la nivelul UE. 1.13.
OSC-urile au, de asemenea, propriul lor set de responsabilități pe care trebuie să le respecte în numele unei bune elaborări a politicilor.
În primul rând, organizațiile ar trebui să fie în permanență receptive la realitatea persoanelor pe care le reprezintă și să se asigure că activitatea lor de susținere și promovare răspunde nevoilor acestora.
Este deosebit de important să se încurajeze implicarea tinerilor în societatea civilă și să se asigure un viitor acestei dinamici.
De asemenea, este crucial ca societatea civilă să fie constructivă în ceea ce privește contribuția sa și să fie clară în ceea ce privește recomandările formulate, pentru a contribui la conturarea de noi politici cât mai benefice pentru persoanele pe care le reprezintă.
Contribuția nu ar trebui doar să se axeze pe punctele slabe, ci și să propună îmbunătățiri concrete ce pot fi implementate. 2.
Observații generale 2.1.
În prezentul document, termenul „societate civilă” se referă și la partenerii sociali, deși trebuie notat faptul că partenerii sociali operează într-un mod unic și specific în ceea ce privește protejarea drepturilor.
Organizațiile societății civile (OSC) apără, de asemenea, și interesele grupurilor care nu pot influența politica prin vot, precum copiii, persoanele cu handicap cărora li se refuză dreptul de vot sau migranții și refugiații, și încurajează implicarea lor în democrație.
Dialogul dintre societatea civilă și responsabilii cu elaborarea politicilor este, prin urmare, un element-cheie pentru înțelegerea nevoilor societății și pentru formularea unor răspunsuri politice eficace.
(1) (2)
Accession criteria, https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en https://ec.europa.eu/info/consultations_ro