26.8.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 323/115
3.
Observații generale 3.1.
CESE consideră că invazia militară a Rusiei asupra Ucrainei este un șoc uriaș pentru securitatea, funcționarea și performanțele uniunii energetice, pe lângă faptul că reprezintă o situație cumplită pentru Ucraina și pentru populația sa.
Aceasta este cea mai mare amenințare la adresa securității din istoria integrării europene.
Trebuie redefinite și ajustate prioritățile strategice și în materie de securitate ale UE și trebuie pregătite instrumente adecvate pentru punerea în aplicare a acestor priorități cât mai curând posibil.
3.2.
CESE îndeamnă instituțiile UE să fie mai prevăzătoare în ceea ce privește viitoarele amenințări la adresa securității și să acorde o atenție sporită securității și diversificării surselor, precum și să asigure o solidaritate mai mare între statele membre ale UE.
Amenințarea la adresa securității a evidențiat, de asemenea, necesitatea de a accelera introducerea surselor regenerabile de energie pentru a reduce dependența UE de combustibilii fosili și pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor Pactului verde.
3.3.
CESE ia act de raportul detaliat al Comisiei Europene, prin care se analizează schimbările și progresele în punerea în aplicare a politicilor Uniunii Europene privind energia și clima.
Comitetul evaluează în mod pozitiv progresele UE în atingerea obiectivelor sale climatice și salută identificarea domeniilor în care trebuie realizate mai multe progrese.
În 2020, pandemia de COVID-19 a avut un impact oarecum pozitiv asupra reducerii emisiilor de CO2, reducând consumul de energie și, astfel, producția.
Totuși, creșterea economică din 2021 a mărit cererea, ceea ce, împreună cu alte elemente, a influențat creșterea prețurilor la energie.
CESE salută faptul că comunicarea Comisiei referitoare la prețurile la energie (1) a permis acordarea rapidă a ajutorului și a sprijinului pentru persoanele vulnerabile, pentru a aborda efectele negative ale șocului în materie de prețuri și trimite la avizul său TEN/761 (2).
3.4.
CESE încurajează Comisia Europeană să urmărească îndeaproape evoluția prețurilor la energie și sugerează ca statisticile privind evoluția prețurilor la energie să fie incluse în următorul raport privind starea uniunii energetice.
În acest sens, Comitetul evidențiază că este nevoie de date mai coerente, care să poată furniza o imagine exactă a pieței.
3.5.
La fel ca în rapoartele sale precedente, CESE subliniază că tranziția verde trebuie să se desfășoare într-o manieră justă, fără a lăsa pe nimeni în urmă.
Tranziția nu este doar una tehnică, ci și economică și socială.
Un dialog regulat cu cetățenii și cu societatea civilă, inclusiv cu partenerii sociali, mai ales în regiunile supuse transformărilor, va garanta că obiectivele politicii climatice și energetice vor fi percepute ca fiind atractive din punct de vedere social și că vor fi atinse cu costuri socioeconomice minime.
Cel puțin la fel de important ca aprofundarea dialogului este îndeplinirea promisiunii de a integra activ cetățenii pe piață, de a-i transforma în prosumatori și de a-i integra în noi oportunități de creare de valoare.
Calitatea operaționalizării și a finanțării instrumentelor individuale și punerea lor specifică în aplicare la nivel național vor fi esențiale în acest sens.
Prin urmare, includerea opiniilor partenerilor sociali trebuie să fie un obiectiv esențial al viitoarelor dialoguri și este o cerință prealabilă esențială pentru o tranziție justă și de succes.
3.6.
De asemenea, raportul privind starea uniunii energetice ar trebui să includă o secțiune privind eforturile necesare pentru realizarea unei tranziții juste, integrând exemple de măsuri puse în aplicare cu succes în statele membre și la nivel european.
CESE subliniază că tranziția justă nu se referă doar la finanțarea tranziției.
Aceasta include, de asemenea, obiectivul de a crea locuri de muncă decente și de calitate, precum și securitate socială și necesită acțiuni specifice la nivel regional.
3.7.
CESE ar dori ca în al șaselea raport anual să existe o abordare mai echilibrată privind anumite aspecte ale uniunii energetice.
Acesta se axează în mare parte pe eficiența energetică și pe decarbonizare, care reprezintă în prezent principalele priorități în materie de politică.
Totuși, atenția acordată unor teme precum securitatea, solidaritatea și încrederea sau cercetarea, inovarea și competitivitatea, dar și provocărilor și realizărilor din aceste domenii, pare să fie insuficientă.
3.8.
În special, CESE este mai mult decât iritat de faptul că – la fel ca în rapoartele anterioare – obiectivele-cheie ale uniunii energetice europene din nou nu sunt abordate sau sunt abordate doar marginal în cadrul acestui raport.
Trebuie reamintit, printre altele, că intenția a fost de a reduce dependența de importuri, de a plasa cetățenii în centrul uniunii energetice și de a transforma UE în numărul unu mondial în domeniul energiei din surse regenerabile.
Ar fi fost de așteptat ca rapoartele anuale privind situația să analizeze la nivel central aceste aspecte-cheie și să identifice în mod clar posibilele deficiențe, în vederea elaborării de noi inițiative, dacă este necesar.
Prezentul raport nu corespunde nici pe departe acestui obiectiv; astfel, problema dezvoltării energiei comunitare, un aspect important pentru CESE, este neglijată într-un mod inacceptabil.
CESE așteaptă ca Comisia să se poziționeze clar în acest sens în capitole separate din raportul pentru 2022.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
JO C 275, 18.7.2022, p. 80.