C 323/14
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
26.8.2022.
1.7.
Eiropas Savienībai nevajadzētu izrādīt nekādu iecietību pret dalībvalstīm, kurās sašaurinās pilsoniskā telpa.
Sistēma, kurā pilsoniskās sabiedrības, it īpaši to, kuri kritiski vērtē valdības darbību, balss tiek apklusināta, ir sistēma, kas aktīvi grauj dinamiku, kurā politikas veidotāji kalpo iedzīvotāju interesēm.
Tā kļūst par sistēmu, kurā pie varas esošie rīkojas tikai savās interesēs.
Šāda pieeja apdraud demokrātiju Eiropas Savienībā un nav savienojama ar Eiropas vērtībām, kas izklāstītas Kopenhāgenas kritērijos (1).
1.8.
Lai panāktu ES vērtību respektēšanu dalībvalstīs, nepietiek tikai ar atvērtību sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību – ir arī jāveicina pilsoniskās sabiedrības pastāvēšana pat tad, ja tā kritizē valsts politiku vai ir politiski noskaņota pretēji.
Visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) Eiropas Savienībā jābūt brīvām un neatkarīgām.
Dalībvalstis, kas, lai formāli ievērotu prasības, akceptē dialogu tikai ar īpaši atlasītām un valdībai simpatizējošām organizācijām, ir tikpat vainīgas nedemokrātiskā praksē kā valdības, kas ar pilsonisko sabiedrību nesadarbojas nemaz.
1.9.
Politikas veidotājiem būtu jānodrošina pilnvērtīga pilsoniskās sabiedrības līdzdalība ne tikai virspusēji.
Tas nozīmē, ka tā ir jāiesaista visos lēmumu pieņemšanas procesa posmos.
Tas nozīmē uzklausīt pilsoniskās sabiedrības viedokļus jaunu tiesību aktu, projektu vai iniciatīvu izstrādes laikā un regulāri apspriesties ar pilsonisko sabiedrību, kad tie tiek veidoti, pieņemti un pēc tam īstenoti.
Pārāk bieži pilsoniskās sabiedrības viedoklis tiek prasīts tikai tad, kad tiesību akti vai projekti ir gandrīz pabeigti.
Līdz ar to politikas veidotāji vairs nevar ņemt vērā ierosinājumus un rada precedentu, kad no pilsoniskās sabiedrības tiek vienkārši sagaidīts, ka tā apstiprinās iesniegtos priekšlikumus.
1.10.
Politikas veidotājiem visos līmeņos būtu jānodrošina, lai apspriešanās procesi būtu viegli atrodami un piekļūstami.
EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas sabiedriskās apspriešanas sistēmu, kas tā ir atvērta gan visām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, gan arī individuāliem pilsoņiem, un to, ka visas apspriešanas tiek sistemātiski publicētas vienā un tajā pašā tīmekļa vietnē (2).
No otras puses, ES līmeņa apspriešanas dažkārt var būt ierobežojošas attiecībā uz to, kāda veida ieguldījumu tās pieļauj.
1.11.
Pilsoniskajai sabiedrībai ir potenciāls palīdzēt politikas veidotājiem veikt tādus būtiskus uzdevumus kā uzraudzība.
Tomēr, lai pilsoniskās sabiedrības lomu jaunas politikas un iniciatīvu īstenošanas uzraudzībā varētu uztvert nopietni, ES, valstu un vietējām iestādēm būtu jāatbalsta šādu organizāciju darbības izmaksas.
Tas ir vēl jo svarīgāk, ņemot vērā Covid radīto nenoteiktību saistībā ar finansējumu un projektu finansējumu, kā arī darbības izmaksu pieaugumu.
Lai saņemtu viskvalitatīvāko un viskonstruktīvāko atbalstu no pilsoniskās sabiedrības, ir būtiski, lai finansējuma piedāvājums darbībai un spēju veidošanai neradītu šaubas par PSO neatkarību.
1.12.
Ir vairāki pasākumi, ko ES varētu veikt, lai pilnībā izmantotu pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu.
Tā varētu sākt ar līdzdalības statusa definēšanu.
Tā varētu arī vienoties par pamatnostādnēm un kopējiem standartiem attiecībā uz biedrošanās tiesībām un tiesībām uz pilsonisko dialogu, kas jāīsteno visos attiecīgajos procesos, kā arī pieņemt starpiestāžu nolīgumu par pilsonisko dialogu.
Atzīt un veicināt asociāciju un nevalstisko organizāciju lomu Eiropas Savienības sistēmā būtu arī ļoti lietderīgi, lai uzlabotu partnerību starp politikas veidotājiem un pilsonisko sabiedrību ES līmenī.
1.13.
Arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir virkne pienākumu, kas jāveic labas politikas veidošanas interesēs.
Pirmkārt, organizācijām ir pastāvīgi jāņem vērā to cilvēku reālie apstākļi, kurus tās pārstāv, un jānodrošina, lai viņu interešu aizstāvība būtu atbilstoša vajadzībām.
Īpaši svarīgi ir veicināt jauniešu iesaistīšanos pilsoniskajā sabiedrībā un nodrošināt šīs kustības nākotni.
Tāpat ir svarīgi, lai pilsoniskā sabiedrība sniegtu konstruktīvu ieguldījumu un skaidrus ieteikumus, lai palīdzētu veidot jaunas rīcībpolitikas tādā veidā, kādu tā uzskata par labāko savām pilsoniskās sabiedrības grupām.
Pilsoniskās sabiedrības devumā būtu ne tikai jānorāda, kas tiek darīts slikti, bet arī jāierosina konkrēti uzlabojumi.
2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Šajā dokumentā apzīmējums “pilsoniskā sabiedrība” attiecas arī uz sociālajiem partneriem, lai gan jānorāda, ka sociālie partneri, aizsargājot tiesības, darbojas unikālā un īpašā veidā.
Pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) aizstāv arī to grupu intereses, kuras nevar ietekmēt politiku ar balsstiesībām vēlēšanās, piemēram, bērnus, cilvēkus ar invaliditāti, kam ir liegtas balsstiesības, kā arī migrantus un bēgļus, un veicina viņu iesaisti demokrātijā.
Tāpēc dialogs starp pilsonisko sabiedrību un politikas veidotājiem ir svarīgs, lai izprastu sabiedrības vajadzības un atrastu efektīvus politikas risinājumus.
(1) (2)
Pievienošanaš kritēriji, https:/ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_lv.
https://ec.europa.eu/info/consultations_lv