26.8.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 323/115
3.
Vispārīgas piezīmes 3.1.
EESK uzskata, ka Krievijas militārais iebrukums Ukrainā ir ne tikai šausminoša situācija Ukrainai un tās iedzīvotājiem, bet arī milzīgs satricinājums enerģētikas savienības drošībai, darbībai un veiktspējai.
Tas ir lielākais drošības apdraudējums Eiropas integrācijas vēsturē.
Ir jāpārdefinē un jāpielāgo ES stratēģiskās un drošības prioritātes un pēc iespējas drīzāk jāsagatavo piemēroti instrumenti šo prioritāšu īstenošanai.
3.2.
EESK aicina ES iestādes būt tālredzīgākām attiecībā uz drošības apdraudējumiem nākotnē un pievērst lielāku uzmanību piegādes drošībai un diversifikācijai, kā arī nodrošināt lielāku solidaritāti starp ES dalībvalstīm.
Drošības apdraudējums ir atklājis arī nepieciešamību paātrināt atjaunīgo energoresursu izvēršanu, lai samazinātu ES atkarību no fosilā kurināmā un nodrošinātu zaļā kursa mērķu sasniegšanu.
3.3.
EESK ņem vērā Eiropas Komisijas sīki izstrādāto ziņojumu par pārmaiņām un progresu Eiropas Savienības enerģētikas un klimata politikas īstenošanā.
Komiteja ir gandarīta par ES progresu klimata mērķrādītāju sasniegšanā un atzinīgi vērtē to, ka ir apzinātas jomas, kurās vajadzīgs lielāks progress.
Covid-19 pandēmija 2020. gadā diezgan pozitīvi ietekmēja CO2 emisiju samazinājumu, jo tās dēļ samazinājās enerģijas patēriņš un līdz ar to arī ražošana.
Tomēr ekonomikas izaugsme 2021. gadā palielināja pieprasījumu, kas kopā ar citiem elementiem ietekmēja enerģijas cenu kāpumu.
EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojums par enerģijas cenām (1) ir devis iespēju ātri sniegt palīdzību un atbalstu neaizsargātajiem, lai novērstu cenu satricinājuma nelabvēlīgās sekas, un vērš uzmanību uz savu atzinumu TEN 761 (2).
3.4.
EESK mudina Eiropas Komisiju ļoti rūpīgi sekot līdzi enerģijas cenu situācijai un ierosina nākamajā ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli iekļaut statistiku par enerģijas cenu izmaiņām.
Šajā saistībā Komiteja norāda, ka ir vajadzīgi konsekventāki dati, kas var sniegt precīzu priekšstatu par tirgu.
3.5.
Tāpat kā iepriekšējos ziņojumos, EESK uzsver, ka zaļā pārkārtošanās ir jāveic taisnīgi, nevienu neatstājot novārtā.
Pārkārtošanās ir ne tikai tehnisks, bet arī ekonomisks un sociāls process.
Regulārs dialogs ar iedzīvotājiem un pilsonisko sabiedrību, tostarp ar sociālajiem partneriem, it īpaši reģionos, kuros notiek pārveide, nodrošinās, ka klimata un enerģētikas politikas mērķi tiek uztverti kā sociāli pievilcīgi un tiek sasniegti ar minimālām sociālekonomiskajām izmaksām.
Vismaz tikpat svarīgi kā padziļināt dialogu ir pildīt arī solījumu aktīvi integrēt iedzīvotājus tirgū, padarīt viņus par ražojošiem patērētājiem un pavērt viņiem jaunas vērtības radīšanas iespējas.
Šajā ziņā izšķiroša nozīme būs atsevišķu instrumentu darbības nodrošināšanas un finansēšanas kvalitātei, kā arī to konkrētajai īstenošanai valsts līmenī.
Tāpēc sociālo partneru viedokļu iekļaušanai ir jābūt svarīgam mērķim turpmākajos dialogos un galvenajam priekšnoteikumam, lai pārkārtošanās izdotos veiksmīgi un taisnīgi.
3.6.
Ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli būtu jāiekļauj arī sadaļa par darbu, kas ieguldāms taisnīgas pārkārtošanās īstenošanā, un jāietver dalībvalstīs un Eiropas līmenī veiksmīgi īstenoto pasākumu piemēri.
EESK uzsver, ka taisnīga pārkārtošanās nenozīmē tikai pārkārtošanās finansēšanu.
Tā ietver arī mērķi radīt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un kvalitatīvas darbvietas, kā arī sociālo nodrošinājumu, tālab ir nepieciešami īpaši pasākumi reģionālā līmenī.
3.7.
EESK vēlētos, lai 6. gada ziņojumā tiktu izmantota līdzsvarotāka pieeja attiecībā uz konkrētajām enerģētikas savienības jomām.
Ziņojumā vispusīgi ir aplūkota energoefektivitāte un dekarbonizācija, kas pašlaik ir galvenās politiskās prioritātes.
Tomēr uzmanība, kas pievērsta tādiem jautājumiem kā drošība, solidaritāte, pārliecība, pētniecība, inovācija un konkurētspēja, kā arī ar šīm jomām saistītajām problēmām un sasniegumiem, varētu būt nepietiekama.
3.8.
Īpašu neizpratni EESK pauž par to, ka Eiropas enerģētikas savienības galvenie mērķi šajā ziņojumā – tāpat kā iepriekšējos ziņojumos – atkal netiek aplūkoti vai tiek aplūkoti, tikai garām ejot.
Jāatgādina, ka mēs vēlējāmies samazināt atkarību no importa, izvirzīt iedzīvotājus Enerģētikas savienības centrā un padarīt ES par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā.
Varētu domāt, ka gada ziņojumos par stāvokli šie nozīmīgākie jautājumi arī būs analīzes centrā un ka skaidri tiks minēti iespējamie trūkumi, lai vajadzības gadījumā izstrādātu jaunas iniciatīvas.
Šis ziņojums ir tālu no minētās vēlmes, piemēram, Komitejai nozīmīgais jautājums par attīstību iedzīvotāju ražotās enerģijas jomā, diemžēl, tiek ignorēts.
EESK pauž cerību, ka Komisija 2022. gada ziņojumā šiem jautājumiem veltīs īpašas sadaļas, kurās būs pausts skaidrs viedoklis.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
OV C 275, 18.7.2022., 80. lpp.